Álvaro Uribe
Álvaro Uribe | |
![]() | |
Född | 4 juli 1952[1][2][3] (72 år) Medellín, Colombia |
---|---|
Medborgare i | Colombia |
Utbildad vid | Harvard Law School St Antony's College, Oxford Harvard Extension School Universidad de Antioquia Harvard University ![]() |
Sysselsättning | Advokat, författare, politiker |
Befattning | |
Colombias president (2002–2010) Ledamot av Colombias senat Colombias senats mandatperiod 2014-2018, nationella valkretsen (2014–)[4][5] Ledamot av Colombias senat (2018–2020) | |
Arbetsgivare | Georgetown University |
Politiskt parti | |
Centro Democrático (–) Colombias Liberala parti (–) Primero Colombia (–) Partido Social de Unidad Nacional (–) | |
Maka | Lina Moreno de Uribe |
Utmärkelser | |
Uruguays medalj (2003)[6] Kedja av Isabella den katolskas orden (2005)[7] Hedersdoktor vid Pekinguniversitetet (2005)[8] Presidentens frihetsmedalj Golden Plate Award | |
Namnteckning | |
![]() | |
Heraldiskt vapen | |
![]() | |
Webbplats | alvarouribevelez.com.co |
Redigera Wikidata |
Álvaro Uribe Vélez, född 4 juli 1952 i Medellín, Colombia, var Colombias president från den 7 augusti 2002 till den 7 augusti 2010. Han innehade presidentämbetet i två mandatperioder. Han återvaldes med stort stöd för en andra mandatperiod (2006–2010) den 28 maj 2006.
Biografi
Álvaro Uribe är utbildad jurist från Antioquias universitet med avlagd examen 1977 och har även avlagt examen i Administration and Management samt Conflict Negotiation vid Harvard University. Han var guvernör i delstaten Antioquia 1995-1997 och från 1998-1999 var han student vid Oxfords universitet. Han är gift med Lina Moreno de Uribe och har två söner.[9]
Uribe som president
Uribe valdes med en mycket stor majoritet till president 2002 för det konservativa partiet med löften om att driva en hård linje mot den kommunistiska Farc-gerillan, vilket han också gjort. Enligt FN har Uribes politik gett positiva resultat, gerillornas narkotikaodlingar och antalet kidnappningar har successivt minskat i Colombia, för att öka i länder som inte agerat lika kraftfullt.[10] Istället har narkotikaodlingen ökat i områden som nu officiellt kontrolleras av den colombianska regeringen.[11] Detta gäller särskilt i de bördiga områdena i norra och nordvästra Colombia, där paramilitära styrkor och nybildade högermiliser tagit över kokainproduktionen tillsammans med lokala drogkarteller.[11] I den välkända drogregionen Urubá har Farc och ELN sedan länge förlorat inflytande, vilket har lett till att paramilitärerna, bland dem soldater från den demobiliserade gruppen Autodefensas Unidas de Colombia (AUC), har fått kontroll över produktionen.[11][12] Uribes administration har delvis medgivit dessa problem och pekar på "korruption bland lägre statstjänstemän" som en bidragande orsak.[12]
Kontroverser
DAS-skandalen
I februari 2009 avslöjade colombianska journalister att Uribes säkerhetstjänst DAS (Departamento Administrativo de Seguridad) under flera år i hemlighet spionerat på Uribes politiska motståndare, i form av domare i Högsta domstolen, oppositionspolitiker, sociala aktivister och journalister.[13] Den colombianska regeringen skyllde inledningsvis på "rövare" inom de egna leden, men senare kom det fram att tre av Uribes närmaste rådgivare, samt hans egna söner, är involverade i skandalen.[13] Jorge Noguera, DAS-enhetens högsta chef, menar att Uribe kände till och godkände övervakningen av oppositionella och fackliga aktivister.[14] Uribe förnekar alla anklagelser och menar att underordnade har agerat utan hans kännedom.[15] Informationen från DAS har vid upprepade tillfällen skickats vidare till högermiliserna, och Jorge Noguera menar att detta gjordes på order av Uribe personligen.[16]
Ledande tjänstemän inom DAS har erkänt att säkerhetstjänsten använts i försök att omkullkasta Venezuelas regering.[17]
Anklagelser om narkotikahandel
I en rapport från 1991 publicerad av den amerikanska försvarsmakten pekas Uribe ut som en av de ledande inom Pablo Escobars drogsyndikat Medellínkartellen.[18] I rapporten påstås det att Uribe samarbetade med kokainsmugglare och att han även var direkt anställd som tjänsteman inom drogkartellen. Uribes uppgift var, enligt rapporten, att tjäna kartellens intressen i den colombianska kongressen.[19] Ledande tjänstemän inom Colombias och USA:s respektive säkerhetstjänster menar dock att dokumentet är "information från en enda källa",[20] och Överstelöjtnant Chris Conway (Pentagon) drar därför slutsatsen att rapporten inte kan ses som tillförlitlig.[1][förtydliga] När rapporten publicerades, tog Colombias regering avstånd från den, och förklarade, att Uribe aldrig hade haft några utländska affärskontakter, att hans far dödades av Farc-gerillan när han försökte undkomma ett försök till människorov och att han inte hade motsatt sig ett utlämningsavtal, utan velat skjuta på folkomröstningen för att narkotikaintressena inte skulle kunna påverka omröstningen.[21] Rapporten listar även Uribe som "en av Colombias viktigaste knarkhandlare".[18]
Paramilitarism
1993 medverkade Uribe till bildandet av det paramilitära nätverket CONVIVIR,[22] vars uppdrag låg i att föra krig mot vänstergerillor såsom ELN och Farc-EP samt att ta kontroll över tidigare självständiga jordbruk. Convivir-grupperna har enligt ett flertal undersökningar legat bakom drygt 30000 mord på civilister sedan 1993.[23] 2007 avslöjades att bananproducenten Chiquita finansierade Convivir-gruppernas och AUC:s utrensningsaktioner mot fackligt aktiva bananarbetare.[24]
Parapolítica
2006 avslöjade Högsta domstolen att 62 medlemmar i den colombianska kongressen ingått hemliga avtal med paramilitära högermiliser runt om i landet.[25] Presidentens kusin, Mario Uribe Escobar, finns bland de åtalade.[26] Uribe har blivit starkt kritiserad för hans vilja att tona ned skandalens omfattning,[27] och kritiker menar att skandalen är högst allvarlig eftersom paramilitärerna har legat bakom tusentals mord i Colombia de senaste åren.[28]
Referenser
- ^ Encyclopædia Britannica, Alvaro Uribe Velez, läst: 9 oktober 2017.[källa från Wikidata]
- ^ Brockhaus Enzyklopädie, Álvaro Uribe Vélez, läst: 9 oktober 2017.[källa från Wikidata]
- ^ GeneaStar, Alvaro Uribe.[källa från Wikidata]
- ^ läs online, www.senado.gov.co .[källa från Wikidata]
- ^ läs online, congresovisible.org .[källa från Wikidata]
- ^ Resolución N° 1639/003. ENTREGA DE MEDALLA DE LA REPUBLICA ORIENTAL DEL URUGUAY. ALVARO URIBE VELEZ. COLOMBIA (på spanska), Dirección Nacional de Impresiones y Publicaciones Oficiales, 19 november 2003, läs online, läst: 16 juni 2020.[källa från Wikidata]
- ^ Källangivelsen på Wikidata använder egenskaper (properties) som inte känns igen av Modul:Cite
- ^ Kinas utbildningsministerium, läs online, läst: 11 april 2019.[källa från Wikidata]
- ^ ”Álvaro Uribe Vélez” (på engelska). Colombias regering. Arkiverad från originalet den 19 december 2009. https://web.archive.org/web/20091219210455/http://web.presidencia.gov.co/presidente/hojaing_auv5.htm.
- ^ ”UNODC Reports Steep Decline in Cocaine Production in Colombia” (på engelska). United Nations Office on Drugs and Crime. 19 juni 2009. http://www.unodc.org/unodc/en/press/releases/2009/june/unodc-reports-steep-decline-in-cocaine-production-in-colombia.html.
- ^ [a b c] http://www.mapp-oea.org/sites/default/files/images/twelfthquarterlyreport%20mapp.pdf [död länk]
- ^ [a b] http://www.mapp-oea.org/documentos/informes/Trimestrales%20MAPP/Eleventh_Quarterly_Report.pdf [död länk]
- ^ [a b] ”Scandals Surround Colombian President Uribe” (på engelska). The Washington Post. 17 maj 2009. http://www.washingtonpost.com/wp-dyn/content/article/2009/05/16/AR2009051602301.html.
- ^ ”Ex-DAS head: Uribe was aware of wiretapping” (på engelska). Colombia Reports. 2 februari 2010. http://colombiareports.com/ex-das-head-uribe-was-aware-of-das-wiretapping/.
- ^ ”Uribe denies having ordered DAS wiretaps” (på engelska). Colombia Reports. 23 februari 2009. http://colombiareports.com/uribe-denies-having-ordered-das-wiretaps/.
- ^ ”DAS worked together with paramilitaries, former official repeats” (på engelska). Colombia Reports. 7 september 2009. http://colombiareports.com/das-held-ties-with-paramilitaries-former-das-official-confirms/.
- ^ ”Vinculan a Rosales con plan para asesinar a Chávez” (på spanska). El Nuevo Herald. 24 september 2009. Arkiverad från originalet den 25 maj 2012. https://archive.is/20120525111710/http://www.elnuevoherald.com/2009/09/23/550754/vinculan-a-rosales-con-plan-para.html.
- ^ [a b] ”U.S. Intelligence Listed Colombian President Uribe Among "Important Colombian Narco-Traffickers" in 1991” (på engelska). National Security Archive. The George Washington University. 2 augusti 2004. http://nsarchive.gwu.edu/NSAEBB/NSAEBB131/index.htm.
- ^ ”Narcotics— Colombian Narco-Trafficker Profiles” (på engelska). National Security Archive. The George Washington University. http://www.gwu.edu/~nsarchiv/NSAEBB/NSAEBB131/dia910923.pdf.
- ^ ”Colombia disputes president Uribe's alleged drug ties” (på engelska). USA Today. 2 augusti 2004. http://usatoday30.usatoday.com/news/world/2004-08-02-columbia_x.htm.
- ^ ”Full text of communiqué from the Colombian government (Casa de Nariño)” (på engelska). National Security Archive. The George Washington University. http://nsarchive.gwu.edu/NSAEBB/NSAEBB131/index.htm#colgovstmt.
- ^ ”Uribe inaugura "red de informantes"” (på spanska). BBC World Service. 8 augusti 2002. http://news.bbc.co.uk/hi/spanish/latin_america/newsid_2181000/2181939.stm.
- ^ de la Reguera, Erik, Kokain: Drogen som fick medelklassen att börja knarka och länder att falla samman (Stockholm 2010 Norstedts), s. 183.
- ^ ”Documents Implicate Colombian Government in Chiquita Terror Scandal” (på engelska). National Security Archive. The George Washington University. 29 mars 2007. http://nsarchive.gwu.edu/NSAEBB/NSAEBB217/index.htm.
- ^ ”Scandal in Colombia Raises Skepticism on Capitol Hill” (på engelska). The Washington Post. 17 februari 2007. http://www.washingtonpost.com/wp-dyn/content/article/2007/02/16/AR2007021602194.html.
- ^ ”Cousin of Colombian President Arrested in Death Squad Probe” (på engelska). The Washington Post. 23 april 2008. http://www.washingtonpost.com/wp-dyn/content/article/2008/04/22/AR2008042201144.html.
- ^ ”Uribe: Yo no me reuní con paramilitares” (på spanska). semana.com. 23 april 2008. http://www.semana.com/on-line/articulo/uribe-yo-no-reuni-paramilitares/92302-3.
- ^ ”Bloody paramilitary's support grows” (på engelska). The Miami Herald. latinamericanstudies.org. 29 mars 2001. http://www.latinamericanstudies.org/colombia/bloody.htm.
Företrädare: Andrés Pastrana Arango | Colombias president 2002— 2010 | Efterträdare: Juan Manuel Santos |