Anklam
- För byn Anklam i Sjöbo kommun, Sverige, se Anklam, Sjöbo kommun.
Anklam | ||
Stad | ||
Torget och Rådhuset i Anklam | ||
| ||
Land | ![]() | |
---|---|---|
Förbundsland | Mecklenburg-Vorpommern | |
Kreis | Vorpommern-Greifswald | |
Höjdläge | 6 m ö.h. | |
Koordinater | 53°51′N 13°41′Ö / 53.850°N 13.683°Ö / 53.850; 13.683 | |
Yta | 56,68 km² ()[1] | |
Folkmängd | 12 312 ()[2] | |
Befolkningstäthet | 217 inv./km² | |
Postnummer | 17389 och 17392 | |
Riktnummer | (+49) 03971 | |
Kommunkod | 13 0 75 005 | |
Geonames | 6550720 | |
OSM-karta | 1432550 | |
![]() ![]() Läget för Anklam i Tyskland | ||
![]() Anklams läge i Mecklenburg-Vorpommern | ||
Webbplats: Anklam | ||
Anklam är en stad med omkring 12 300 i Mecklenburg-Vorpommern. Staden var huvudstad i distriktet Ostvorpommern fram till september 2011.
Geografi
Genom Anklam flyter floden Peene. Fem kilometer öster om staden mynnar den ut i Peenestrom.
Historia
Innan Anklam blev en tysk stad var den en vendisk boplats. Under 1100-talet bosatte sig tyska nybyggare på platsen och under 1200-talet genomgick orten en betydande ekonomisk och politisk utveckling. Senast år 1292 fick Anklam sina stadsrättigheter och anslöt sig till det mäktiga hanseförbundet i slutet av 1200-talet. Vid denna tid deltog Anklam i handel med Nordeuropa inom förbundet.
Under trettioåriga kriget besattes Anklam av svenska trupper 1630. Efter kriget 1648 hamnade staden i svensk ägo fram till 1720, då halva staden överläts till Preussen[3]. Den norra halvan av staden förblev svensk fram till 1815, då hela staden blev preussisk.
Under 1800-talet grundades bland annat en sockerfabrik, en möbelfabrik och ett skeppsvarv i Anklam och 1863 anslöts Anklam till järnvägslinjen mellan Stralsund och den preussiska huvudstaden Berlin.
Under andra världskriget förstördes Anklams gamla stadskärna. Endast den gotiska Mariakyrkan från 1200-talet och rester av ringmuren förblev oskadda.
Befolkningsutveckling
Befolkningsutveckling i Anklam
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/sv/timeline/dx84fq8fwlup74rt77biohms45fa60q.png)
Källa:[4],[5],[6][7],[8]
Sevärdheter
- Giebelhaus, gotiskt tegelhus från 1451.
- Mariakyrkan, gotisk tegelkyrka från 1200-talet.
- Nikolaikirche, ruin av gotisk kyrka.
- Otto-Lilienthal-Museum, flyghistoriskt museum över flygpionjären Otto Lilienthal (1848–1896), som föddes i Anklam.
Kända invånare
- Kurt von Briesen (1886–1941), general.
- Johann Franz Buddeus (1667–1779), teolog.
- Ulrich von Hassell (1881–1944), diplomat och motståndskämpe.
- Ludwig von Henk (1820–1894), viceamiral och politiker.
- Uwe Johnson (1934–1984), författare.
- Johann Hermann Kretzschmer (1811–1890), konstnär.
- Otto Lilienthal (1848–1896), flygpionjär.
- Gustav Lilienthal (1849–1933), arkitekt och flygpionjär.
- Günter Schabowski (1929–2015), journalist, östtysk politiker i ledningen för SED.
- Matthias Schweighöfer (född 1981), skådespelare och regissör.
- Maximilian von Schwerin-Putzar (1804–1872), hedersmedborgare i Anklam, preussisk greve och politiker.
Vänorter
Anklam har följande vänorter:[9]
Galleri
- Anklam 1650, kopparstick av Matthäus Merian d.ä.
- Mariakyrkan i Anklam
- Nikolaikyrkan i Anklam
- Lilienthalmuseet
- Plan från 1659 över Anklam och dess fortifikationer
Referenser
- ^ Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal) (på tyska), Statistisches Bundesamt, läs online, läst: 10 mars 2019.[källa från Wikidata]
- ^ Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2022, Statistisches Bundesamt, 21 september 2023, läs online, läst: 7 oktober 2023.[källa från Wikidata]
- ^ Anklam i Nordisk familjebok (2:a upplagan, 1905)
- ^ Folkmängd 1871 i Nordisk familjebok, 1:a upplagan (1876)
- ^ Folkmängd 1900 i Nordisk familjebok, 2:a upplagan (1904)
- ^ Folkmängd 1937 Anklams historia, vid www.anklam.de (tyska); Läst: 14 november 2011
- ^ Folkmängd 31.12.1990, 1995, 2000,2005,2010 Arkiverad 12 augusti 2014 hämtat från the Wayback Machine. SIS-Online Databas, Mecklenburg-Vorpommern Statistisches Amt (M-V statistiska centralbyrån)
- ^ Folkmängd 31.12.2015 Jahrbuch 2016, www.laiv-mv.de, Statistisches Amt Mecklenburg-Vorpommer (M-V statistiska centralbyrån)
- ^ Vänorter på Anklams nätsidor
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/22px-Commons-logo.svg.png)
|