Bankväsendet i Sverige
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5d/Kungstradgardsgatan_2008.jpg/250px-Kungstradgardsgatan_2008.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f6/Sparbanks-huset_2009.jpg/250px-Sparbanks-huset_2009.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5d/PK-huset_2009b.jpg/250px-PK-huset_2009b.jpg)
Bankväsendet i Sverige består av ett stort antal aktörer som erbjuder tjänster inom sparande, placerande, in- och utlåning m.m. År 2010 sysselsatte finansbranschen i Sverige, då även försäkringsföretag, fondbolag och bostadsinstitut inkluderas, 85 000 personer vilket är cirka 2 procent av det totala antalet sysselsatta i landet. Finansbranschen stod samtidigt för 4,3 procent av Sveriges BNP år 2010.[1]
Vad gäller den svenska banksektorn så består den i huvudsak av fyra huvudkategorier av banker: svenska bankaktiebolag, utländska banker, sparbanker och medlemsbanker. Dessa kategorier kan sedan delas in i ytterligare underkategorier såsom investmentbanker, privatbanker, universalbanker osv.[1] Under 2010 fanns det totalt 114 banker i Sverige, varav 33 svenska bankaktiebolag, 3 utländska bankaktiebolag, 26 utländska bankers filialer, 50 sparbanker och två medlemsbanker.[2]
Historia
- Huvudartikel: Sveriges riksbank
Palmstruchska banken eller officiellt Stockholm Banco var Sveriges första bank. Den grundades 1656 av livländaren Johan Palmstruch med Karl X Gustavs tillstånd, med tanken att den skulle fungera som en statlig inrättning för att dra åt sig kapital, exempelvis genom utgivning av kreditivsedlar. Åren 1661–1664 gav banken ut de första sedlarna i Europa. När Stockholm Banco gick omkull år 1668 övertogs verksamheten av Sveriges riksdag som grundade Riksens Ständers Bank. Riksbankens ställning som centralbank härrör från 1897 när den första "Riksbankslagen" antogs samtidigt med en lag som gav Riksbanken exklusiv rätt att trycka sedlar. Bakom beslutet låg upprepade krav på att de privata bankerna skulle upphöra med att utfärda sedlar då det ansågs att vinsterna från tryckandet av sedlar skulle tillfalla det allmänna. De första rikssedlarna började Riksbanken ge ut de första åren in på 1900-talet.
Den första affärsbanken i Sverige var Diskontkompaniet, som dock redan 1787 övergick i en då stiftade statsbank, Generaldiskontkontoret. Efter Diskontkompaniets mönster bildades 1783 Diskontkontoret i Göteborg, vilken i sin tur ersattes med det 1802 oktrojerade Göteborgs diskontkontor, vars verksamhet - liksom den 1803 oktrojerade Malmö diskonts - började 1804 och fortgick till 1817, då dessa såväl som den 1810 tillkomna Göta kanals diskont gick omkull. Därefter fanns i Sverige ingen affärsbank förrän Skånska Privatbanken i Ystad 1 april 1831 började sin verksamhet. Namnet ändrades senare til Skånes enskilda bank. 1910 slog den samman med Skandinaviska Kreditaktiebolaget, grundad 1863 som Sveriges första bankaktiebolag.[3] Skånska Privatbanken följdes snart av Wermlands Provincial Bank 1832, Stora Kopparbergs läns Bergslags Enskilda Bank i Falun 1835, Öst-Göta Bank i Linköping, Smålands Privat Bank i Jönköping och Örebro Privat Bank i Örebro 1837. 1893 erhöll som sista privatbank Norrbottens enskilda bank oktroj.[4]
Sveriges första Sparbank grundades år 1820 i Göteborg efter skotsk förebild. Tanken var, likt de internationella sparbankerna, att fattiga människor skulle ha en möjlighet att spara sig ur fattigdomen samt att de vinster bankrörelsen genererade skulle återinvesteras i bankens geografiska närhet. En serie sammanslagningar av Sparbanker under 1980- och 1990-talen ledde till att Sparbanken Sverige 1992 omvandlades till ett bankaktiebolag och börsnoterades.[5]
Efter ett riksdagsbeslut 1915 skapades möjligheten för det kooperativa banksystemet. Tanken var framförallt att stötta och utveckla det svenska jordbruket genom ett anpassat kreditsystem. Sveriges första jordbrukskassa bildades i Västerhaninge, söder om Stockholm, 1915. Detta kom att bli grunden för Föreningsbanken som var Sveriges överlägset största kooperativa bank innan den, likt Sparbanken Sverige, omvandlades till en affärsbank 1992.[6]
Affärsbanker
Listan nedan avser universalbanker där det yttersta moderbolaget kan anses svenskt. All statistik kommer från Svensk bankförenings rapport "Bank- och finansstatistik 2011".[2]
Svenska bankaktiebolag | Antal kontor | Antal anställda | Utlåning | Inlåning | Eget kapital | Balansomslutning |
---|---|---|---|---|---|---|
Svenska Handelsbanken | &&&&&&&&&&&&0461.&&&&&0461 | &&&&&&&&&&&07086.&&&&&07 086 | &&&&&&&&&0686827.&&&&&0686 827 | &&&&&&&&&0705565.&&&&&0705 565 | &&&&&&&&&&072657.&&&&&072 657 | &&&&&&&&01813261.&&&&&01 813 261 |
SEB | &&&&&&&&&&&&0170.&&&&&0170 | &&&&&&&&&&&07653.&&&&&07 653 | &&&&&&&&&0843651.&&&&&0843 651 | &&&&&&&&&0607454.&&&&&0607 454 | &&&&&&&&&&071304.&&&&&071 304 | &&&&&&&&01787744.&&&&&01 787 744 |
Nordea | &&&&&&&&&&&&0304.&&&&&0304 | &&&&&&&&&&&07023.&&&&&07 023 | &&&&&&&&&0324584.&&&&&0324 584 | &&&&&&&&&0395595.&&&&&0395 595 | &&&&&&&&&0150800.&&&&&0150 800 | &&&&&&&&01259987.&&&&&01 259 987 |
Swedbank | &&&&&&&&&&&&0317.&&&&&0317 | &&&&&&&&&&&08165.&&&&&08 165 | &&&&&&&&&0342394.&&&&&0342 394 | &&&&&&&&&0459720.&&&&&0459 720 | &&&&&&&&&&062751.&&&&&062 751 | &&&&&&&&01155178.&&&&&01 155 178 |
SBAB Bank | &&&&&&&&&&&&&&04.&&&&&04 | &&&&&&&&&&&&0419.&&&&&0419 | &&&&&&&&&&032940.&&&&&032 940 | &&&&&&&&&&&08769.&&&&&08 769 | &&&&&&&&&&&07825.&&&&&07 825 | &&&&&&&&&0162648.&&&&&0162 648 |
Länsförsäkringar Bank | &&&&&&&&&&&&0125.&&&&&0125 | &&&&&&&&&&&&&097.&&&&&097 | &&&&&&&&&&033400.&&&&&033 400 | &&&&&&&&&&049766.&&&&&049 766 | &&&&&&&&&&&06352.&&&&&06 352 | &&&&&&&&&&076832.&&&&&076 832 |
Skandiabanken | &&&&&&&&&&&&&&01.&&&&&01 | &&&&&&&&&&&&0827.&&&&&0827 | &&&&&&&&&&053393.&&&&&053 393 | &&&&&&&&&&071302.&&&&&071 302 | &&&&&&&&&&&02844.&&&&&02 844 | &&&&&&&&&&076690.&&&&&076 690 |
Volvofinans Bank | &&&&&&&&&&&&&&01.&&&&&01 | &&&&&&&&&&&&0174.&&&&&0174 | &&&&&&&&&&014638.&&&&&014 638 | &&&&&&&&&&&07098.&&&&&07 098 | &&&&&&&&&&&&0670.&&&&&0670 | &&&&&&&&&&029476.&&&&&029 476 |
Ikano Bank | &&&&&&&&&&&&&&03.&&&&&03 | &&&&&&&&&&&&0291.&&&&&0291 | &&&&&&&&&&011616.&&&&&011 616 | &&&&&&&&&&012661.&&&&&012 661 | &&&&&&&&&&&01802.&&&&&01 802 | &&&&&&&&&&019139.&&&&&019 139 |
Nordnet | &&&&&&&&&&&&&&01.&&&&&01 | &&&&&&&&&&&&0183.&&&&&0183 | &&&&&&&&&&&04630.&&&&&04 630 | &&&&&&&&&&012887.&&&&&012 887 | &&&&&&&&&&&&0919.&&&&&0919 | &&&&&&&&&&014684.&&&&&014 684 |
Ej längre existerande affärsbanker
Investmentbanker
Listan nedan avser banker där det yttersta moderbolaget kan anses svenskt. Vidare klassas de banker där verksamheten begränsas till vissa grupper, såsom företag och förmögna privatpersoner, som investmentbanker. All statistik kommer från Svensk banförenings rapport "Bank- och finansstatistik 2011".[2]
Svenska investmentbanker | Antal kontor | Antal anställda | Utlåning | Inlåning | Eget kapital | Balansomslutning |
---|---|---|---|---|---|---|
Carnegie Investment Bank | &&&&&&&&&&&&&&03.&&&&&03 | &&&&&&&&&&&&0166.&&&&&0166 | &&&&&&&&&&&01089.&&&&&01 089 | &&&&&&&&&&&03743.&&&&&03 743 | &&&&&&&&&&&02639.&&&&&02 639 | &&&&&&&&&&&08767.&&&&&08 767 |
Erik Penser Bankaktiebolag | &&&&&&&&&&&&&&01.&&&&&01 | &&&&&&&&&&&&0141.&&&&&0141 | &&&&&&&&&&&&0661.&&&&&0661 | &&&&&&&&&&&01485.&&&&&01 485 | &&&&&&&&&&&&0293.&&&&&0293 | &&&&&&&&&&&02003.&&&&&02 003 |
Ej längre existerande investmentbanker
|
Sparbankerna
Listan nedan avser svenska banker där det yttersta moderbolaget kan anses svenskt. Vidare klassas som sparbanker de banker som till minst 50% är ägda av en sparbanksstiftelse, även om bankerna drivs som bankaktiebolag. All statistik kommer från Svensk bankförenings rapport "Bank- och finansstatistik 2011".[2]
Svenska sparbanker | Antal kontor | Antal anställda | Utlåning | Inlåning | Eget kapital | Balansomslutning |
---|---|---|---|---|---|---|
Sparbanken Öresund | &&&&&&&&&&&&&035.&&&&&035 | &&&&&&&&&&&&0477.&&&&&0477 | &&&&&&&&&&022237.&&&&&022 237 | &&&&&&&&&&022356.&&&&&022 356 | &&&&&&&&&&&02646.&&&&&02 646 | &&&&&&&&&&028158.&&&&&028 158 |
Sparbanken 1826 | &&&&&&&&&&&&&020.&&&&&020 | &&&&&&&&&&&&0272.&&&&&0272 | &&&&&&&&&&012351.&&&&&012 351 | &&&&&&&&&&014814.&&&&&014 814 | &&&&&&&&&&&01379.&&&&&01 379 | &&&&&&&&&&017279.&&&&&017 279 |
Färs & Frosta Sparbank | &&&&&&&&&&&&&018.&&&&&018 | &&&&&&&&&&&&0240.&&&&&0240 | &&&&&&&&&&&09870.&&&&&09 870 | &&&&&&&&&&013018.&&&&&013 018 | &&&&&&&&&&&01701.&&&&&01 701 | &&&&&&&&&&015012.&&&&&015 012 |
Sparbanken Nord | &&&&&&&&&&&&&016.&&&&&016 | &&&&&&&&&&&&0190.&&&&&0190 | &&&&&&&&&&011369.&&&&&011 369 | &&&&&&&&&&011958.&&&&&011 958 | &&&&&&&&&&&01156.&&&&&01 156 | &&&&&&&&&&013720.&&&&&013 720 |
Swedbank Sjuhärad | &&&&&&&&&&&&&011.&&&&&011 | &&&&&&&&&&&&0185.&&&&&0185 | &&&&&&&&&&010430.&&&&&010 430 | &&&&&&&&&&011018.&&&&&011 018 | &&&&&&&&&&&01224.&&&&&01 224 | &&&&&&&&&&013265.&&&&&013 265 |
Sörmlands Sparbank | &&&&&&&&&&&&&&07.&&&&&07 | &&&&&&&&&&&&0180.&&&&&0180 | &&&&&&&&&&&06457.&&&&&06 457 | &&&&&&&&&&&08030.&&&&&08 030 | &&&&&&&&&&&01570.&&&&&01 570 | &&&&&&&&&&&09762.&&&&&09 762 |
Varbergs Sparbank | &&&&&&&&&&&&&&08.&&&&&08 | &&&&&&&&&&&&0118.&&&&&0118 | &&&&&&&&&&&07252.&&&&&07 252 | &&&&&&&&&&&07328.&&&&&07 328 | &&&&&&&&&&&01767.&&&&&01 767 | &&&&&&&&&&&09206.&&&&&09 206 |
Sparbanken Syd | &&&&&&&&&&&&&&06.&&&&&06 | &&&&&&&&&&&&0144.&&&&&0144 | &&&&&&&&&&&06807.&&&&&06 807 | &&&&&&&&&&&06356.&&&&&06 356 | &&&&&&&&&&&01070.&&&&&01 070 | &&&&&&&&&&&08450.&&&&&08 450 |
Sparbanken Alingsås | &&&&&&&&&&&&&&05.&&&&&05 | &&&&&&&&&&&&&093.&&&&&093 | &&&&&&&&&&&06033.&&&&&06 033 | &&&&&&&&&&&06782.&&&&&06 782 | &&&&&&&&&&&01557.&&&&&01 557 | &&&&&&&&&&&08444.&&&&&08 444 |
Sparbanken Skaraborg | &&&&&&&&&&&&&&05.&&&&&05 | &&&&&&&&&&&&&099.&&&&&099 | &&&&&&&&&&&05352.&&&&&05 352 | &&&&&&&&&&&06003.&&&&&06 003 | &&&&&&&&&&&01540.&&&&&01 540 | &&&&&&&&&&&07998.&&&&&07 998 |
Ej längre existerande sparbanker
Medlemsbankerna
Ej längre existerande medlemsbanker
Utländska banker
Listan nedan avser banker där det yttersta moderbolaget kan anses utländskt. All statistik kommer från Svensk banförenings rapport "Bank- och finansstatistik 2011".[2]
Utländska banker i Sverige | Antal kontor | Antal anställda | Utlåning | Inlåning | Eget kapital | Balansomslutning |
---|---|---|---|---|---|---|
Danske Bank | &&&&&&&&&&&&&046.&&&&&046 | &&&&&&&&&&&01265.&&&&&01 265 | &&&&&&&&&0291453.&&&&&0291 453 | &&&&&&&&&0137539.&&&&&0137 539 | - | &&&&&&&&&0640519.&&&&&0640 519 |
DNB | &&&&&&&&&&&&&&01.&&&&&01 | &&&&&&&&&&&&0288.&&&&&0288 | &&&&&&&&&&054494.&&&&&054 494 | &&&&&&&&&&020493.&&&&&020 493 | - | &&&&&&&&&&092226.&&&&&092 226 |
Banco Santander | &&&&&&&&&&&&&&02.&&&&&02 | &&&&&&&&&&&&&077.&&&&&077 | &&&&&&&&&&&07616.&&&&&07 616 | &&&&&&&&&&&&&&00.&&&&&00 | - | &&&&&&&&&&011574.&&&&&011 574 |
Crédit Agricole | &&&&&&&&&&&&&&01.&&&&&01 | &&&&&&&&&&&&&045.&&&&&045 | &&&&&&&&&&&05044.&&&&&05 044 | &&&&&&&&&&&&&&00.&&&&&00 | - | &&&&&&&&&&&05728.&&&&&05 728 |
The Royal Bank of Scotland | &&&&&&&&&&&&&&01.&&&&&01 | &&&&&&&&&&&&&071.&&&&&071 | &&&&&&&&&&&02273.&&&&&02 273 | &&&&&&&&&&&01270.&&&&&01 270 | - | &&&&&&&&&&&04336.&&&&&04 336 |
Regelverk och tillsyn
Det har länge ansetts vara av stor vikt att det finansiella systemets funktion och förtroende upprätthålls. För det svenska bankväsendets tillsyn svarar framförallt Finansinspektionen och Riksbanken. Finansinspektionen har det direkta ansvaret för att bankmarknadens aktörer följer tillämpliga regelverk medan Riksbanken har ett mer övergripande ansvar för det finansiella systemets stabilitet.[1]
I lagrummet är det främst Lagen om bank- och finansieringsrörelse som styr bankernas verksamhet. Lagen anger bl.a. vad som krävs för att få tillstånd att bedriva bankrörelse, vilken verksamhet som får bedrivas, kreditprövning, regler om tillsyn och sanktioner etc. Andra lagar som i mångt och mycket påverkar bankernas verksamhet är Kapitaltäckningslagen, Konsumentkreditlagen, Betaltjänstlagen, Insättningsgarantilagen, Penningtvättslagen m.fl.[1]
Referenser
Noter
- ^ [a b c d] ”Banker i Sverige 2011 (september)”. Svenska bankföreningen. Arkiverad från originalet den 7 mars 2016. https://web.archive.org/web/20160307182423/http://swedishbankers.se/web/bfmm.nsf/lupgraphics/banker_i_sverige_2011.pdf/%24file/banker_i_sverige_2011.pdf.
- ^ [a b c d e] ”Bank- och finansstatistik (september)”. Svenska bankföreningen. Arkiverad från originalet den 7 mars 2016. https://web.archive.org/web/20160307025331/http://swedishbankers.se/web/bfmm.nsf/lupgraphics/1205bank%20och%20finansstatistik%20svensk.pdf/%24file/1205bank%20och%20finansstatistik%20svensk.pdf.
- ^ Carlquist, Gunnar, red (1939 (nyutgåva)). Svensk uppslagsbok. Bd 3. Malmö: Svensk uppslagsboks förlag AB. sid. 7
- ^ Myntboken 1991, Archie Tonkin s. 207
- ^ ”Filmen om Swedbanks historia”. Swedbank. Arkiverad från originalet den 21 maj 2015. https://web.archive.org/web/20150521211702/https://www.swedbank.se/om-swedbank/fakta-om-swedbank/bankens-historia/swedbanks-historia-video/index.htm.
- ^ ”Från sparbanker till Swedbank”. Swedbank. Arkiverad från originalet den 9 november 2011. https://web.archive.org/web/20111109014932/http://www.swedbank.se/om-swedbank/fakta-om-swedbank/bankens-historia/fran-sparbanker-till-swedbank/index.htm.
Externa länkar
- fi.se: Företag per kategori - Finansinspektionen
|