Frid Wänström
Frid Wänström | |
![]() | |
Född | 8 maj 1905 |
---|---|
Död | 11 september 1988[1] (83 år) |
Medborgare i | Sverige |
Sysselsättning | Ingenjör |
Redigera Wikidata |
Frid Benjamin Filippus Wänström, född 8 maj 1905 i Lidköping,[2] död 11 september 1988 i Linköping,[3] var en svensk civilingenjör som efter KTH 1932 var anställd vid flygstyrelsen (föregångare till flygförvaltningen), från 1936 chef för beräkningsavdelningen Saab AB i Linköping.
Frid Wänström är omtalad för att inför arbetet med Saab 29 Tunnan. Tunnan var det första stridsflygplanet i Sverige med pilvingar. Information om pilvingar kom från Schweiz och ska ha inkluderat ritningar på Messerschmitts Me P1101, P1110, P1111 och P1112.[4] SAAB:s projektchef Frid Wänström hämtade 1945 dessa hemliga papper från Schweiz till Sverige.[5] Handlingarna kom från ingenjörer från Messerschmitt som flytt till Schweiz i slutet av andra världskriget.
Frid Wänström deltog även i de följande Saab-projekten Saab 32 Lansen, Saab 35 Draken och Saab 37 Viggen.
Frid Wänström tilldelades Thulinmedaljen både i silver[6] och guld, samt bidrog till bildandet av Saabs veteranförening. Han är begravd på Vårdnäs kyrkogård.[7]
Se även
Källor
- ^ Svenska Dagbladet, 16 september 1988 .[källa från Wikidata]
- ^ https://runeberg.org/vemarvem/gota65/1171.html Frid Wänström, Vem är Vem? / Götaland utom Skåne, Halland, Blekinge 1965
- ^ ”dödsannons i”. Svenska Dagbladet: s. 20. 16 september 1988. https://tidningar.kb.se/1767385/1988-09-16/edition/0/part/1/page/20/.
- ^ ”Saabs Draken bär spår av Messerschmittplan”. Arkiverad från originalet den 2 augusti 2018. https://web.archive.org/web/20180802223509/https://www.nyteknik.se/teknikhistoria/saabs-draken-bar-spar-av-messerschmittplan-6395375. Läst 2 augusti 2018.
- ^ ”Düsenjets nach Naziplänen”. https://www.tagesanzeiger.ch/wirtschaft/unternehmen-und-konjunktur/Duesenjets-nach-Naziplaenen/story/27551371. Läst 2 augusti 2018.
- ^ ”Fem flygteknici får Thulinmedalj”. Svenska Dagbladet: s. 4. 23 maj 1948. https://tidningar.kb.se/1767385/1948-05-23/edition/11637/part/1/page/4/. Läst 3 maj 2020.
- ^ Gravar.se