John Savio
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7f/John_Savio_selfportrait.jpg/250px-John_Savio_selfportrait.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ef/John_Savio_Kj%C3%A6rlighet_p%C3%A5_pinne_SKU.K.00076.jpg/250px-John_Savio_Kj%C3%A6rlighet_p%C3%A5_pinne_SKU.K.00076.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/79/John_Savio_Kafferast_2_SKU.K.00077.jpg/250px-John_Savio_Kafferast_2_SKU.K.00077.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/94/Savio_Okto.png/250px-Savio_Okto.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3f/Savio_mann_med_reinokse.png/250px-Savio_mann_med_reinokse.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e3/Savio_reinkalver.png/250px-Savio_reinkalver.png)
John Andreas Savio, född 28 januari 1902 i Bugøyfjord, död 9 april 1938 i Oslo, var en samisk norsk konstnär. Han var den första samen som hade en separatutställning på Nasjonalgalleriet. Han arbetade huvudsakligen med träsnitt och hade en ganska stor produktion med omkring 130 träsnitt, några linoleumsnitt och ett stort antal teckningar.
Han var son till sydpolsfararen och handelsmannen Per Savio och Else Strimp (1875–1905). Båda föräldrarna dog innan han fyllde fyra år, modern av tuberkulos och fadern vid en förlisning i Varangerfjorden när han skulle hämta hennes kista i Vadsø. Han växte upp hos sina morföräldrar, vilka drev lanthandeln, bageri och gårdsbruk i Strimpgården i Klokkerelven i Bugøyfjord, vid sidan av verksamhet som renägare. Mormodern dog när han var tio år och morfadern 1920.
Karriär
Han var den förste same som genomgick viss utbildning inom bildkonst på Statens håndverks- og kunstindustriskole i Kristiania. Han var möjligen elev till Axel Revold 1921/1922 och 1924/1925. Hans första separatutställning var i Paris 1937, där han fick en positiv recension i tidskriften L'Illustration.[1]
John Savio fick inte ett konstnärligt genombrott under sin livstid, men har efter sin död fått erkännande som en av de största samiska konstnärerna[2]
År 1994 grundades Saviomuseet i Kirkenes, sedan 2002 samlokaliserat med Grenselandsmuseet (Sør-Varanger museum).
” | Savio er den eneste samiske kunstneren som gjør seg bemerket før andre verdenskrig. Han ble dermed en pioner og foregangsmann for dem som kom etter krigen. | „ |
– Morten Johan Svendsen ved Sogn og Fjordane Kunstmuseum[3] |
Litteratur
- Harry Fett: Finnmarksviddens kunst: John Savio I: Kunst og Kultur 1940
- Arnstein Berntsen och Øistein Parmann: John Andreas Savio – grafikk, Dreyer forlag 1980, ISBN 82-09-01883-3
- Hans Nerhus: John Andreas Savio: same og kunstner - en monografi, Forlaget Form og farge 1982, ISBN 82-990709-1-0
- John Gustavsen: John Savio: en internasjonal kunstner fra Sør-Varanger, Savio-museet 1994
- Asbjørn Jaklin: John Andreas Savio – en fattig og sulten kunstner, i Nordlendinger til tusen, Nordlys 1999. ISBN 82-91668-09-4
- Sven Henriksen: Okto/Alene, et drama om John Andreas Savio, Oppført på Beaivváš Sámi Teahter våren 2002
- Sigrun Rasmussen: John Savio (1902–1938): en samisk kunstner fra Sør-Varanger, Savio-museet 2005, ISBN 82-996954-0-6
Se även
Källor
- John Savio i Norsk Biografisk Leksikon
- Denna artikel bygger delvis på artikeln John Savio på norskspråkiga Wikipedia (bokmål).
Noter
- ^ Spøkelser går igjen i samenes land" av John Gustavsen, Aftenposten 30 maj 2003
- ^ Asbjørn Jaklin: En sultende og fattig kunstner, kapitel i Nordlendinger til Tusen, 1999. ISBN 82-916-6809-4
- ^ Morten Johan Svendsen: Foreldreløs som treåring i Verdens Gang 13 februari 2009, sidan 36
Externa länkar
Wikimedia Commons har media som rör John Savio.
Bilder & media- Savio-museet
- De Samiske Samlinger
- John Savio