Lennart Rodhe
- För docenten i matematisk statistik, se Lennart Råde.
Lennart Rodhe | |
Född | 15 november 1916[1][2][3] Stockholm |
---|---|
Död | 17 januari 2005[1][4][2] (88 år) Stockholm |
Begravd | Uppsala gamla kyrkogård |
Medborgare i | Sverige[5] |
Utbildad vid | Berggrens målarskola Konstfack Kungliga Konsthögskolan Det Kongelige Danske Kunstakademi Gerlesborgsskolan ![]() |
Sysselsättning | Konstnär[6], målare[7] |
Arbetsgivare | Kungliga Akademien för de fria konsterna |
Maka | Eivor Burbeck |
Föräldrar | Olof Rodhe |
Utmärkelser | |
Prins Eugen-medaljen (1967) | |
Redigera Wikidata |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1c/DN-huset_interior_2012e.jpg/250px-DN-huset_interior_2012e.jpg)
Olof Lennart Rodhe, född 15 november 1916 i Stockholm, död 17 januari 2005 i Stockholm, var en svensk målare, tecknare och grafiker.
Biografi
Lennart Rodhe var son till bergsingenjören och uppfinnaren Olof Rodhe och Willy Herdin. Han växte upp först i Stockholm och sedan i Rahlstedt, Hamburg, där fadern skulle leda tillverkning av en rökgasmätare baserat på eget patent. Han gick ut realgymnasium i Tyskland och arbetade på samma företag som fadern. Familjen återvände till Sverige 1934 en tid efter Adolf Hitlers maktövertagande.
Lennart Rodhe utbildade sig från 1934 vid Edward Berggrens elevateljé på Tekniska skolan i Stockholm, för Peter Rostrup-Boyesen i Köpenhamn och på Konsthögskolan i Stockholm 1938–1944 med Sven X:et Erixson som lärare. Han studerade också anatomi på Kunstakademiet i Köpenhamn.
Efter andra världskrigets slut öppnades möjligheterna att åter resa till utlandet för vidare utbildning. Lennart Rodhe for med hustrun poeten Eivor Burbeck till Paris hösten 1947 och vidare till Italien och senare tillbaka till Paris 1949. Där tog han intryck av konkretismen, bland annat av Ethienne Béothy, vilken i sin tur umgicks med konkreta konstnärer som Fernand Léger, Auguste Herbin och Victor Vasarely. Lennart Rodhe var vid denna tid i arbete med offentliga utsmyckningar i posthuset i Östersund och läroverket i Ängby i Stockholm. Han var professor vid Konsthögskolan i Stockholm 1958–1968.[8]
Rodhe finns representerad vid bland annat Moderna museet[9], Göteborgs konstmuseum[10], Norrköpings konstmuseum[11], Nationalmuseum[12] i Stockholm, Helsingborgs museum[13], Kalmar konstmuseum[14] samt Örebro läns landsting[15].
Lennart Rodhe är begravd på Uppsala gamla kyrkogård.[16]
Utställningar
- 1943 - Sveriges Allmänna Konstförenings (SAK) höstsalong på Kungliga akademien för de fria konsterna.
- 1945 - Internationell ung konst, Uplands konstförening, på Östgöta nation.
- 1947 - Ung konst på Färg och Form
Verk (urval)
- Spiraltrappan, 1946
- Sågverket, 1947
- Paket i långa banor, glaserat tegel, 1948-52, posthuset i Östersund
- Trappans tema, kaseintempera på duk, 1948-53, Ängby läroverk i Stockholm[17]
- Snurran, 1948
- Drakar, 1948
- Rotor, 1954
- Fruktträdgården, 1957, Svenska Handelsbankens huvudkontor i Stockholm
- Årstiderna, 1959
- Seston, emaljvägg, 1963, Limnologiska institutionen vid Uppsala universitet
- Harpolek, sandblästrad skiffervägg, 1963-64, Strålforsskolan i Eskilstuna
- Utflykt till Blå Jungfrun, stengodsvägg, 1966-67, Oskarshamns Sparbank
- Dag och natt, stengodsvägg, 1967, DN-skrapan
- Rosentjuven, väv i gobelängteknik med inslag av grovt ytfyllande inplockning, 1968, Svenskt Stål i Oxelösund
- Familjen, väv i ull och lin, 1966, försäkringsbolaget Ansvar
- Tecken i arkivet, vävnad, 1970, +Riksarkivet på Kungsholmen i Stockholm
- Det stora äventyret, tuskaftsväv med applikationer och järnsmide, 1972-73, Norrevångsskolan i Eslöv
- Guld och gröna skogar, vävnad, 1975-76, Sveriges riksbank i Stockholm
- Skogen, 1979
- Stadens ljus, emalj på konststen, Marabouparken i Sundbyberg
Bibliografi (urval)
- Lennart Rodhe, av Ulf Linde, Bonniers små konstböcker 2, Stockholm 1962
- Lennart Rodhe, av Thomas Millroth, Sveriges allmänna konstförening publikation 98, Stockholm 1989, ISSN 0284-2033
- Lennart Rodhe, Atlantis, Stockholm 1990, ISBN 91-7486-925-6
- Rumsbildning, av Lars-Göran Oredsson, Kalejdoskop, Åhus 1991, ISBN 91-7936-048-3
- Rodhe som Grafiker, av Börje Magnusson och Thomas Millroth, Stockholm 1993, ISBN 91-972056-0-5
- Rodhe som Textilare, av Mailis Stensman, Norstedts, Stockholm 1995, ISBN 91-1-953142-7
- Bagateller, av Per Bjurström, Carlsson Bokförlag, Stockholm 1995, ISBN 91-7798-962-7
- Blockteckningar och reseskisser, av Per Bjurström, Carlsson Bokförlag, Stockholm 1995, ISBN 91-7798-963-5
- Kyrkogården - Växthuset, av Per Bjurström, Carlsson Bokförlag, Stockholm 1997, ISBN 91-7203-228-6
Källor
- Thomas Millroth: Lennart Rodhe, Sveriges Allmänna Konstförenings Publikation 98, 1989, ISSN 0284-2033
- "Lennart Rodhe som grafiker" av Björn Melin, Grafiknytt 1 1992
Noter
- ^ [a b] RKDartists, läs online, läst: 23 augusti 2017.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] SNAC, Lennart Rodhe, läs online, läst: 9 oktober 2017.[källa från Wikidata]
- ^ Rodhe, (Olof) Lennart, Grove Art Online, 12 januari 2018, 10.1093/GAO/9781884446054.ARTICLE.T072585, (Olof) Lennart Rodhe.[källa från Wikidata]
- ^ KulturNav, Lennart Rodhe, läst: 9 oktober 2017.[källa från Wikidata]
- ^ Konstnärslistan (Nationalmuseum), 12 februari 2016, läs online, läst: 26 februari 2016, licens: CC0.[källa från Wikidata]
- ^ Jean-Pierre Delarge, Le Delarge, Gründ och Jean-Pierre Delarge, 2001, ISBN 978-2-7000-3055-6, läst: 22 april 2022.[källa från Wikidata]
- ^ Union List of Artist Names, 17 februari 2011, läs online, läst: 29 augusti 2021.[källa från Wikidata]
- ^ Nationalencyklopedin, band 15 (1994), sid. 593.
- ^ Moderna museet
- ^ Göteborgs konstmuseum
- ^ Norrköpings konstmuseum. (2000 ;). Norrköpings konstmuseum : katalog. Norrköpings konstmuseum. ISBN 91-88244-22-9. OCLC 186037488. https://www.worldcat.org/oclc/186037488. Läst 26 april 2020
- ^ Lennart Rodhe i Nationalmuseums samlingar
- ^ Helsingborgs museum
- ^ Kalmar konstmuseum
- ^ Konstsegment : en del av Örebro läns landstings konstinnehav, 1991, LIBRIS-ID:1282740, sid 175
- ^ ”Uppsala gamla kyrkogård, kvarter 36, gravplats 1529”. Uppsala kyrkliga samfällighet. http://www.svenskagravar.se/index.php/visa_gravsatt/?ID=210003054&LOPNR=12171.
- ^ Eugen Wretholm: "Konstkrönika", Tidens kalender 1955, sid 203, Forum, tryck: Victor Pettersons, Stockholm 1954
Externa länkar
- Lennart Rodhe hos Europeana
|