Lista över världsarv i Europa
Detta är en lista över världsarven i Europa. Idag (29 juni 2011) finns här 398 världsarv, därav 362 kulturarv, 27 naturarv och 9 kultur- och naturarv[1]. Detta motsvarar 42,5% av det totala antalet i världen (till Europa räknas här in EU-landet Cypern och EU:s kandidatland, Turkiet samt Georgien (3 kulturarv). För Ryssland räknas här endast den europeiska delen). Världsarv i Kanarieöarna, Réunion och Sankta Helena, Ascension och Tristan da Cunha har räknats in under Afrika, världsarv i Bermuda, Grönland och Nederländska Antillerna har räknats in under Nordamerika och världsarv i Pitcairn och Nya Kaledonien har räknats in under Oceanien.
K | Kulturarv |
N | Naturarv |
X | Kultur- och naturarv |
Albanien[2]
År | Typ | Namn |
---|---|---|
1992 | K | Butrint (utvidgat 1999) |
2005 | K | Berats och Gjirokastërs historiska centrum |
Andorra[3]
År | Typ | Namn |
---|---|---|
2004 | K | Madriu-Perafita-Clarordalen |
Belgien[4]
År | Typ | Namn |
---|---|---|
1998 | K | Flamländska beginergårdar |
1998 | K | De fyra slussarna i Canal du centre med omgivningar, La Louvière och Le Roeulx (Hainault) |
1998 | K | Grand-Place |
1999 | K | Beffroier i Belgien och Frankrike (utvidgat 2005) |
2000 | K | Brygges gamla stadskärna |
2000 | K | Betydande verk av arkitekten Victor Horta i Bryssel |
2000 | K | Neolitiska flintgruvorna i Spiennes (Mons) |
2000 | K | Notre-Dame-katedralen i Tournai |
2005 | K | Plantin-Moretus museum |
2009 | K | Palais Stoclet |
År | Typ | Namn |
---|---|---|
2005 | K | Gamla broområdet i den gamla staden Mostar |
2007 | K | Mehmed Paša Sokolovićs bro i Višegrad |
Bulgarien[6]
År | Typ | Namn |
---|---|---|
1979 | K | Bojanakyrkan |
1979 | K | Ryttaren i Madara |
1979 | K | Klippkyrkorna i Ivanovo |
1979 | K | Den trakiska graven i Kazanlak |
1983 | K | Fornstaden Nessebar |
1983 | N | Srebarna naturreservat |
1983 | N | Pirin nationalpark |
1983 | K | Rilaklostret |
1985 | K | Den trakiska graven i Svesjtari |
Cypern[7]
År | Typ | Namn |
---|---|---|
1980 | K | Pafos |
1985 | K | Målade kyrkor i Troodos (utvidgat 2001) |
1998 | K | Choirokoitia |
Danmark[8]
- Huvudartikel: Världsarv i Danmark
År | Typ | Namn |
---|---|---|
1994 | K | Gravhögarna, runstenarna och kyrkan i Jelling |
1995 | K | Domkyrkan i Roskilde |
2000 | K | Kronborg |
2014 | K | Stevns klint |
2015 | K | Christiansfeld |
2015 | K | Parforcejaktlandskap på norra Själland |
För Grönlands världsarv, se Lista över världsarv i Nordamerika
Estland[9]
År | Län | Typ | Namn |
---|---|---|---|
1997 | Harjumaa | K | Gamla staden i Tallinn |
2005 | Tartumaa | K | Struves meridianbåge[anm 1] — Mätpunkten "Dorpat" i Tartus gamla observatorium |
2005 | Lääne-Virumaa | K | Struves meridianbåge[anm 1] — Mätpunkten "Katko" i byn Simuna |
2005 | Lääne-Viru län | K | Struves meridianbåge[anm 1] — Mätpunkten "Woibifer" i byn Võivere |
Finland[10]
- Huvudartikel: Världsarv i Finland
År | Landskap | Typ | Namn |
---|---|---|---|
1991 | Satakunda | K | Gamla Raumo |
1991 | Nyland | K | Sveaborg |
1994 | Mellersta Finland | K | Petäjävesi gamla kyrka |
1996 | Kymmenedalen | K | Verla träsliperi och pappfabrik |
1999 | Satakunda | K | Sammallahdenmäki, gravrösen från bronsåldern |
2005 | Lappland | K | Struves meridianbåge[anm 1] — Mätpunkterna "Avasaksa" på berget Aavasaksa, "Tornea" i Nedertorneå kyrka och "Stuor-Oivi" på berget Stuorrahanoaivi |
2005 | Kymmenedalen | K | Struves meridianbåge[anm 1] — Mätpunkten "Svartvira" på ön Svartviran |
2005 | Nyland | K | Struves meridianbåge[anm 1] — Mätpunkten "Porlom II" nära byn Porlom |
2005 | Mellersta Finland | K | Struves meridianbåge[anm 1] — Mätpunkten "Puolakka" på berget Oravivuori |
2006 | Österbotten | N | Höga kusten/Kvarkens skärgård[anm 2] |
Frankrike[11]
- För världsarv i Nya Kaledonien, se under Lista över världsarv i Oceanien
- För världsarv i Réunion, se under Lista över världsarv i Afrika
Georgien[12]
År | Region | Typ | Namn |
---|---|---|---|
1994 | Imeretien | K | Gelatiklostret & Bagratikatedralen |
1994 | Mtscheta-Mtianeti | K | Historiska monumenten i Mtscheta |
1996 | Svanetien | K | Övre Svanetien |
Grekland[13]
År | Region | Typ | Namn |
---|---|---|---|
1986 | Peloponnesos | K | Apollotemplet i Bassae |
1987 | Grekiska fastlandet | K | Arkeologiska området Delfi |
1987 | Peloponnesos | K | Akropolis, Aten |
1988 | Athos | X | Berget Athos |
1988 | Thessalien | X | Meteoraklostren |
1988 | Mellersta Makedonien | K | Gamla kristna och bysantinska monument i Thessaloniki |
1988 | Peloponnesos | K | Antika staden Epidauros |
1988 | Sydegeiska öarna | K | Medeltida staden Rhodos |
1988 | Västra Grekland | K | Ruinerna av Olympia |
1989 | Peloponnesos | K | Mystras |
1990 | Sydegeiska öarna | K | Ön Delos |
1990 | -flera- | K | Klostren Daphni (Aten), Hosios Lukas (Delfi) och Nea Moni på ön Chios |
1992 | Nordegeiska öarna | K | Pythagoreion och Heraion på Samos |
1996 | Mellersta Makedonien | K | Arkeologiska platser i Vergina |
1999 | Peloponnesos | K | Arkeologiska platser i Mykene och Tiryns |
1999 | Sydegeiska öarna | K | Gamla staden samt Sankt Johannes kloster och Apokalypsgrottan på ön Patmos |
2007 | Joniska öarna | K | Gamla staden Korfu |
Irland[14]
År | Typ | Namn |
---|---|---|
1993 | K | De förhistoriska lämningarna vid Boyne: Newgrange, Knowth och Dowth |
1996 | K | Skellig Michael |
Island[15]
År | Typ | Namn |
---|---|---|
2004 | K | Þingvellir nationalpark |
2008 | N | Surtsey |
Italien[16]
Kosovo[anm 7]
År | Typ | Namn |
---|---|---|
2004 | K | Medeltida monument i Kosovo (utvidgat 2006) |
Kroatien[17]
År | Typ | Namn |
---|---|---|
1979 | K | Dubrovniks historiska delar (utvidgat 1994) |
1979 | N | Nationalparken Plitvicesjöarna (utvidgat 2000) |
1979 | K | Splits historiska delar med Diocletianus palats |
1997 | K | Eufrasiusbasilikans biskopkomplex i gamla staden i Poreč |
1997 | K | Den historiska stadskärnan i Trogir |
2000 | K | S:t Jakobskatedralen i Šibenik |
2008 | K | Stari Grads slättland |
Lettland[18]
År | Typ | Namn |
---|---|---|
1997 | K | Vecrīga, Rigas gamla stad |
2005 | K | Struves meridianbåge[anm 1] — Mätpunkten "Sestu-Kalns" på Ziestu |
2005 | K | Struves meridianbåge[anm 1] — Mätpunkten "Jacobstadt" i Struves park |
Litauen[19]
År | Typ | Namn |
---|---|---|
1994 | K | Gamla staden i Vilnius |
2000 | K | Kuriska näset (delvis i Ryssland) |
2004 | K | Kernavė |
2005 | K | Struves meridianbåge[anm 1] |
Luxemburg[20]
År | Typ | Namn |
---|---|---|
1994 | K | Gamla staden i Luxemburg |
Malta[21]
År | Typ | Namn |
---|---|---|
1980 | K | Hal Saflieni Hypogeum |
1980 | K | Hagar Qim (utvidgat 1992) |
1980 | K | Valletta |
Moldavien[22]
År | Typ | Namn |
---|---|---|
2005 | K | Struves meridianbåge[anm 1] |
Montenegro[23]
År | Typ | Namn |
---|---|---|
1980 | N | Durmitor nationalpark |
1979 | K | Natur- och kulturhistoriska regionen Kotor |
Nederländerna[24]
År | Typ | Namn |
---|---|---|
1995 | K | Polderlandskapet Schokland |
1996 | K | Amsterdams försvarslinje |
1997 | K | Kvarnnätverket i Kinderdijk-Elshout |
1998 | K | Woudas ångpumpstation i Friesland |
1999 | K | Poldern Beemster |
1999 | K | Villa Schröder i Utrecht |
2009 | N | Vadehavet[anm 8][25] |
2010 | K | Kanalringsområdet från 1600-talet i Amsterdam innanför Singelgracht |
För världsarv i Nederländska antillerna, se Lista över världsarv i Nordamerika
Nordmakedonien[26]
År | Typ | Namn |
---|---|---|
1980 | X | Staden Ohrid samt Ohridsjön och närliggande området |
Norge[27]
- Huvudartikel: Världsarv i Norge
År | Typ | Namn |
---|---|---|
1979 | K | Urnes stavkyrka |
1979 | K | Bryggen i Bergen |
1980 | K | Bergsstaden Røros |
1985 | K | Hällristningarna i Alta |
2004 | K | Vegaöarna |
2005 | N | Västnorska fjordarna Geirangerfjorden och Nærøyfjorden |
2005 | K | Struves meridianbåge[anm 1] |
2015 | K | Rjukan–Notoddens industriminne |
Polen[28]
År | Typ | Namn |
---|---|---|
1978 | K | Gamla staden i Kraków |
1978 | K | Saltgruvan i Wieliczka |
1979 | K | Koncentrationslägret i Auschwitz |
1980 | K | Gamla staden i Warszawa |
1979 | N | Bialowiezaskogen[anm 9] |
1992 | K | Gamla staden i Zamość |
1997 | K | Den medeltida staden Toruń |
1997 | K | Tyska ordens ordensborg i Malbork |
1999 | K | Kulturlandskapet Kalwaria Zebrzydowska |
2001 | K | Fredskyrkorna i Jawor och Świdnica |
2003 | K | Träkyrkor i södra Małopolska |
2004 | K | Muskauparken (delvis i Tyskland) |
2006 | K | Hala Ludowa i Wrocław |
Portugal[29]
År | Typ | Namn |
---|---|---|
1983 | K | Angra do Heroísmos centrum |
1983 | K | Hieronymusklostret och Belemtornet i Lissabon |
1983 | K | Klostret i Batalha |
1983 | K | Klostret i Tomar |
1988 | K | Évoras gamla stad |
1989 | K | Klostret i Alcobaça |
1995 | K | Odlingslandskapet i Sintra |
1996 | K | Portos gamla stad |
1998 | K | Förhistoriska hällristningar i Côadalen och Siega Verde: Côadalen (andra delen i Spanien) |
1999 | N | Madeiras Laurisilva |
2001 | K | Vindistriktet Alto Douro |
2001 | K | Guimarães gamla stad |
2004 | K | Ön Picos vingårdslandskap |
2012 | K | Garnisonsstaden Elvas och dess befästningar |
2013 | K | Coimbras universitet |
Rumänien[30]
År | Typ | Namn |
---|---|---|
1991 | N | Donaudeltat |
1993 | K | Horezu kloster |
1993 | K | Moldovas kyrkor |
1993 | K | Byar med befästa kyrkor i Transsylvanien |
1999 | K | Träkyrkor i Maramureș |
1999 | K | Dakiska fästningar i Orăștiebergen |
1999 | K | De historiska delarna av Sighișoara |
Ryssland[31]
År | Federalt distrikt | Typ | Namn |
---|---|---|---|
1990 | Severo-Zapadnyj | K | Sankt Petersburgs historiska centrum och en grupp relaterade monument bl.a. fästningen Nöteborg |
1990 | Severo-Zapadnyj | K | Kizji pogosts kyrkor på ön Kizji i sjön Onega |
1990 | Tsentralnyj | K | Kreml och Röda torget i Moskva |
1992 | Severo-Zapadnyj | K | Gamla staden i Novgorod med Kreml och Sofiakatedralen |
1992 | Severo-Zapadnyj | K | Befästa klostret Solovetski i Vita havet |
1992 | Tsentralnyj | K | Vita monument i Vladimir och Suzdal |
1993 | Tsentralnyj | K | Arkitekturgruppen i Trefaldighetens-Sergius lavra i Sergijev Posad |
1994 | Tsentralnyj | K | Uppståndelsekyrkan i Kolomenskoje |
1995 | Severo-Zapadnyj | N | Komis urskogar, norra delen av Uralbergen |
1999 | Juzjnyj | N | Västra Kaukasus |
2000 | Severo-Zapadnyj | K | Kuriska näset (delvis i Litauen) |
2000 | Severo-Zapadnyj | K | Ferapontovklostret |
2000 | Privolzjskij | K | Kazans Kreml |
2003 | Juzjnyj | K | Gamla staden, fästningen och citadellet i Derbent |
2004 | Tsentralnyj | K | Novodevitjijklostret |
2005 | Tsentralnyj | K | Staden Jaroslavls historiska centrum |
2005 | Severo-Zapadnyj | K | Struves meridianbåge[anm 1] |
För världsarv i den asiatiska delen av Ryssland, se Lista över världsarv i Asien
San Marino[32]
År | Typ | Namn |
---|---|---|
2008 | K | San Marinos historiska centrum och Monte Titano |
Schweiz[33]
År | Typ | Namn |
---|---|---|
1983 | K | Sankt Johannes benedektinerkonvent i Müstair |
1983 | K | Klosterområdet med klosterkyrkan i Sankt Gallen |
1983 | K | Gamla staden i Bern |
2000 | K | De tre slotten och försvarsmuren runt handelsstaden Bellinzona |
2002 | N | Glaciärområdet Jungfrau-Aletsch-Bietschhorn |
2003 | N | Monte San Giorgio |
2007 | K | Lavaux, vingårdsterrasser |
2008 | N | Det schweiziska tektoniska området Sardona |
2008 | K | Rätiska järnvägar i Albula / Berninalandskap[anm 6] |
2009 | K | La Chaux-de-Fonds och Le Locle |
2011 | K | Förhistoriska pålhus i Alperna[anm 4] |
Serbien[34]
År | Typ | Namn |
---|---|---|
1979 | K | Stari Ras och Sopocani |
1986 | K | Studenicaklostret |
2007 | K | Gamzigrad-Romuliana, Galerius palats |
- För världsarv i Kosovo som tillhör konventionsstaten Serbien, se under rubriken för detta land.
Slovakien[35]
År | Typ | Namn |
---|---|---|
1993 | K | Vlkolinec |
1993 | K | Levoča, Spisskyborgen och dess associerade kulturmonument (utvidgat 2009) |
1993 | K | Historiska staden Banská Štiavnica och de tekniska monumenten i dess närhet |
1995 | N | Grottorna i Aggtelek karst och Slovakiska karst[anm 10] |
2000 | K | Bardejovs stadsreservat |
2007 | N | Bokurskogarna i Karpaterna och Tyskland[anm 11] |
2008 | K | Träkyrkor i den slovakiska delen av Karpaterna |
Slovenien[36]
År | Typ | Namn |
---|---|---|
1988 | N | Skocjangrottorna |
2011 | K | Förhistoriska pålhus i Alperna[anm 4] |
2012 | K | Kvicksilverfyndigheterna i Almadén och Idrija |
Spanien[37]
- För världsarv i Kanarieöarna, se under Lista över världsarv i Afrika.
Storbritannien[38]
År | Riksdel - Region | Typ | Namn |
---|---|---|---|
1986 | England - Nordöstra England | K | Durhams slott och Durhams katedral |
1986 | England - Västra Midlands | K | Ironbridge |
1986 | England - Sydvästra England | K | Stonehenge, Avebury och tillhörande områden |
1986 | England - Yorkshire och Humber | K | Parken Studley Royal med ruinerna av Fountains Abbey |
1986 | Nordirland | N | Giant's Causeway och Causeway Coast |
1986 | Skottland | X | St Kilda (utvidgat 2005) |
1986 | Wales | K | Edvard I:s slott och stadsmurar i Harlech, Beaumaris, Caernarfon och Conwy (Gwynedd) |
1987 | England - -flera- | K | Romarrikets yttre gränser (delvis i Tyskland) – Hadrianus mur (utvidgat 2005) |
1987 | England - Storlondon | K | Westminster Abbey, New Palace of Westminster och Saint Margaret's Church |
1987 | England - Sydvästra England | K | Staden Bath |
1987 | England - Sydöstra England | K | Blenheim Palace |
1988 | England - Storlondon | K | Tower of London |
1988 | England - Sydöstra England | K | Katedralen i Canterbury, St. Augustine's Abbey och Sankt Martins kyrka |
1995 | Skottland | K | Edinburgh (gamla och nya staden) |
1997 | England - Storlondon | K | Maritima Greenwich |
1999 | Skottland | K | Heart of Neolithic Orkney (Skara Brae på Orkneyöarna med flera) |
2000 | Wales | K | Blaenavons industrilandskap |
2001 | England - Östra Midlands | K | Derwent Valley Mills |
2001 | England - Sydvästra England | N | Dorsets och östra Devons kuster |
2001 | England - Yorkshire och Humber | K | Saltaire |
2001 | Skottland | K | New Lanark |
2003 | England - Storlondon | K | Royal Botanic Gardens, Kew (Kungliga botaniska trädgården, Kew) |
2004 | England - Nordvästra England | K | Handels- och sjöfartsstaden Liverpool |
2006 | England - Sydvästra England | K | Cornwalls och västra Devons gruvlandskap |
2009 | Wales | K | Pontcysyllteakvedukten och kanalen |
2015 | Skottland | K | Forthbron (järnvägsbro på floden Forth) |
- För världsarv i Bermuda, se under Lista över världsarv i Nordamerika
- För världsarv i Pitcairn, se under Lista över världsarv i Oceanien
- För världsarv i Sankta Helena, Ascension och Tristan da Cunha, se under Lista över världsarv i Afrika
Sverige[39]
- Huvudartikel: Världsarv i Sverige
År | Län | Typ | Namn |
---|---|---|---|
1991 | Stockholms län | K | Drottningholms slott |
1993 | Stockholms län | K | Birka och Hovgården |
1993 | Västmanlands län | K | Engelsbergs bruk |
1994 | Stockholms län | K | Skogskyrkogården |
1994 | Västra Götalands län | K | Hällristningsområdet i Tanum |
1995 | Gotlands län | K | Hansestaden Visby |
1996 | Norrbottens län | K | Gammelstads kyrkstad |
1996 | Norrbottens län | X | Laponia |
1998 | Blekinge län | K | Örlogsstaden Karlskrona |
2000 | Västernorrlands län | N | Höga kusten/Kvarkens skärgård[anm 2] |
2001 | Dalarnas län | K | Falun och Kopparbergslagen |
2001 | Kalmar län | K | Södra Ölands odlingslandskap |
2004 | Hallands län | K | Radiostationen i Grimeton |
2005 | Norrbottens län | K | Struves meridianbåge[anm 1] — Mätpunkterna "Kerrojupukka", "Pajtas-vaara", "Perra-vaara" och "Pullinki" |
2012 | Gävleborgs län | K | Hälsingegårdar |
Tjeckien[40]
År | Typ | Namn |
---|---|---|
1992 | K | Gamla staden i Český Krumlov |
1992 | K | Gamla staden i Prag |
1992 | K | Gamla staden i Telč |
1994 | K | Vallfartskyrkan i Zelená Hora |
1995 | K | Gamla staden i Kutná Hora |
1996 | K | Kulturlandskapet Lednice-Valtice |
1998 | K | Historiska byn Holašovice |
1998 | K | Kroměřížpalatset och dess trädgårdar |
1999 | K | Litomyšls slott |
2000 | K | Heliga Trefaldighetskolonnen i Olomouc |
2001 | K | Villa Tugendhat av Mies van der Rohe i Brno |
2003 | K | Basilikan och judiska kvarteret i Třebíč |
Turkiet[41]
År | Typ | Namn |
---|---|---|
1985 | K | Göreme nationalpark och klipporna i Kappadokien |
1985 | K | De historiska områdena i Istanbul |
1985 | K | Stora moskén och sjukhuset i Divriği |
1986 | K | Hattusa |
1987 | K | Nemrut Dag |
1988 | K | Hierapolis (Frygien) och Pamukkale |
1988 | K | Xanthos-Letoon |
1994 | K | Safranbolu |
1998 | K | Troja, arkeologiskt område |
Tyskland[42]
- Huvudartikel: Världsarv i Tyskland
År | Förbundsland | Typ | Namn |
---|---|---|---|
1978 | Nordrhein-Westfalen | K | Aachens domkyrka |
1981 | Bayern | K | Residenset i Würzburg med dess gårdsplan och trädgårdar |
1981 | Rheinland-Pfalz | K | Speyers domkyrka |
1983 | Bayern | K | Vallfärdskyrkan i Wies |
1984 | Nordrhein-Westfalen | K | Slotten Augustusburg och Falkenlust i Brühl |
1985 | Niedersachsen | K | Hildesheims domkyrka och Mikaeliskyrkan i Hildesheim |
1986 | Rheinland-Pfalz | K | Romerska monument, Triers domkyrka och Liebfrauenkyrkan i Trier |
1987 | Schleswig-Holstein | K | Hansastaden Lübeck samt Holstentor |
1990 | Berlin | K | Palats och parker i Potsdam och Berlin (delvis i Brandenburg) |
1990 | Brandenburg | K | Palats och parker i Potsdam och Berlin (delvis i Berlin) |
1991 | Hessen | K | Abbotsstift och Altenmünster i Lorsch |
1992 | Niedersachsen | K | Rammelsbergsgruvan, gamla staden i Goslar och Oberharz vattenregale (utvidgad 2010) |
1993 | Baden-Württemberg | K | Klostret Maulbronn (Cistercienserabbotsstift) |
1993 | Bayern | K | Bamberg, det största stadscentrumet i Tyskland, som fortfarande är oförstört |
1994 | Saarland | K | Völklingens järnverk |
1994 | Sachsen-Anhalt | K | Kollegiatsstiftskyrkan, slottet och gamla stan i Quedlinburg |
1995 | Hessen | K | Fossilfyndplatsen Messels gruva |
1996 | Nordrhein-Westfalen | K | Kölnerdomen |
1996 | Sachsen-Anhalt | K | Bauhaus och dess byggnader i Weimar och Dessau (delvis i Thüringen) |
1996 | Sachsen-Anhalt | K | Luthers minnesmärken i Eisleben och Wittenberg (delvis i Thuringen) |
1996 | Thüringen | K | Bauhaus-skolan och dess byggnader i Weimar och Dessau (delvis i Sachsen-Anhalt) |
1996 | Thüringen | K | Luthers minnesmärken i Eisleben och Wittenberg (delvis i Sachsen-Anhalt) |
1998 | Thüringen | K | Det klassiska Weimar |
1999 | Berlin | K | Museumsinsel i Berlin |
1999 | Thüringen | K | Wartburg i närheten av Eisenach |
2000 | Baden-Württemberg | K | Klosterön i Reichenau |
2000 | Sachsen-Anhalt | K | Trädgårdsområdet Dessau-Wörlitz |
2001 | Nordrhein-Westfalen | K | Zeche Zollverein, gruva och koksverk i Essen |
2002 | Hessen | K | Kulturlandskapet Mittelrhein vid floden Rhen (delvis i Rheinland-Pfalz) |
2002 | Mecklenburg-Vorpommern | K | Städerna Stralsunds och Wismars historiska centrum |
2002 | Rheinland-Pfalz | K | Kulturlandskapet Mittelrhein vid floden Rhen (delvis i Hessen) |
2004 | Bremen | K | Rådhuset och Rolandstatyn i Bremen |
2004 | Sachsen | K | Muskauparken (delvis i Polen) |
2004 | Sachsen | K | Elbes dalgång i Dresden (struket från världsarvslistan 2009[43]) |
2005 | Baden-Württemberg | K | Romarrikets yttre gränser - Limes i övre Germanien och Raetien (delvis i andra förbundsstater och i Storbritannien) |
2005 | Bayern | K | Romarrikets yttre gränser - Limes i övre Germanien och Raetien (delvis i andra förbundsstater och i Storbritannien) |
2005 | Hessen | K | Romarrikets yttre gränser - Limes i övre Germanien och Raetien (delvis i andra förbundsstater och i Storbritannien) |
2005 | Rheinland-Pfalz | K | Romarrikets yttre gränser - Limes i övre Germanien och Raetien (delvis i andra förbundsstater och i Storbritannien) |
2006 | Bayern | K | Regensburg historiska stadskärna samt Stadtamhof |
2008 | Berlin | K | Berlins modernistiska bostadsområden |
2009 | Niedersachsen | N | Vadehavet - Nationalpark Niedersächsisches Wattenmeer[anm 8][25] |
2009 | Schleswig-Holstein | N | Vadehavet - Nationalpark Schleswig-Holsteinisches Wattenmeer[anm 8][25] |
2011 | ? | K | Förhistoriska pålhus i Alperna[anm 4] |
2011 | -flera- | N | Bokurskogarna i Karpaterna och Tyskland[anm 11] |
2011 | Niedersachsen | K | Fagusverken |
2012 | Bayern | K | Markgräfliches Opernhaus |
2013 | Hessen | K | Bergpark Wilhelmshöhe |
2014 | Nordrhein-Westfalen | K | Corvey |
2015 | Hamburg | K | Speicherstadt |
2017 | Baden-Württemberg | K | 6 grottor med konst från istiden i bergstrakten Schwäbische Alb |
2018 | Thüringen | K | Naumburgs domkyrka |
2018 | Schleswig-Holstein | K | Hedeby och Danevirke |
Ukraina[44]
År | Typ | Namn |
---|---|---|
1990 | K | Sankta Sofiakatedralen och Petjerskaklostret i Kiev |
1998 | K | De historiska delarna av Lviv |
2005 | K | Struves meridianbåge[anm 1] |
2007 | N | Bokurskogarna i Karpaterna och Tyskland[anm 11] |
2011 | N | Bukovinska och dalmatiska metropoliters residens |
Ungern[45]
År | Typ | Namn |
---|---|---|
1987 | K | Budapest med Donaus ständer, Budaslottets kvarter och Andrássyallén |
1987 | K | Gamla byn Hollókő och dess omgivningar |
1995 | N | Grottorna i Aggtelek karst och Slovakiska karst[anm 10] |
1996 | K | Tusenåriga benediktinabbotsstiftet Pannonhalma och dess naturliga omgivning |
1999 | K | Hortobágy nationalpark – Pusztan |
2000 | K | Gamla kristna begravningsplatser i Pécs |
2001 | K | Kulturlandskapet Fertö / Neusiedlersjön[anm 12] |
2003 | K | Vingårdsregionen Tokajs historiska kulturlandskap |
Vatikanstaten[46]
År | Typ | Namn |
---|---|---|
1980 | K | Roms historiska centrum, Vatikanstatens egendomar i Rom med extraterritoriella rättigheter och San Paolo fuori le Mura[anm 5] |
1984 | K | Vatikanstaden |
Belarus[47]
År | Typ | Namn |
---|---|---|
1979 | N | Bialowiezaskogen[anm 9] |
2000 | K | Mirs slott |
2005 | K | Njasvizj slott |
2005 | K | Struves meridianbåge[anm 1] |
Österrike[48]
År | Typ | Namn |
---|---|---|
1996 | K | Gamla staden i Salzburg |
1996 | K | Slottet i Schönbrunn och dess trädgårdar |
1997 | K | Kulturlandskapet Salzkammergut |
1998 | K | Semmeringbanan |
1999 | K | Gamla staden i Graz |
2000 | K | Kulturlandskapet Wachau |
2001 | K | Kulturlandskapet Neusiedlersjön[anm 12] |
2001 | K | Gamla staden i Wien |
2011 | K | Förhistoriska pålhus i Alperna[anm 4] |
Anmärkningar
- ^ [a b c d e f g h i j k l m n o p] Struves meridianbåge (mätplatserna) – Ligger i 10 länder: Estland, Finland, Lettland, Litauen, Moldavien, Norge, Ryssland, Sverige, Ukraina, Belarus, se [1]
- ^ [a b] Världsarvet Höga Kusten i Sverige utvidgades 2006 med Kvarken i Finland, se [2]
- ^ [a b] Världsarvet Mont Perdu delas mellan Frankrike och Spanien, utvidgades 1999
- ^ [a b c d e f] Förhistoriska pålhus i Alperna delas mellan Frankrike, Italien, Schweiz, Slovenien, Tyskland, Österrike.
- ^ [a b] Världsarvet Roms historiska centrum, Vatikanstatens egendomar i Rom med extraterritoriella rättigheter och San Paolo fuori le Mura delas mellan Italien och Vatikanstaten. Utvidgades 1990.
- ^ [a b] Världsarvet Rätiska järnvägar i Albula / Berninalandskap delas mellan Italien och Schweiz.
- ^ Världsarvet ligger geografiskt i Kosovo, men är enligt Världsarvscentret ett världsarv i konventionsstaten Serbien, se här. Detta beror på att Kosovo är inte medlem i UNESCO under vilken världsarvkonventionen hanteras och att världsarvet tillhörde Serbien före Kosovos självständighetsförklaring. Då Sverige erkänt landet Kosovo (se Kosovos politiska status) redovisas världsarvet under detta land med en hänvisning under Serbien.
- ^ [a b c] Världsarvet Vadehavet delas mellan Nederländerna och Tyskland (delstaterna Niedersachsen och Schleswig-Holstein).
- ^ [a b] Världsarvet Bialowiezaskogen delas mellan Polen och Belarus. Utvidgades 1992.
- ^ [a b] Världsarvet Grottorna i Aggtelek karst och Slovakiska karst delas mellan Slovakien och Ungern. Utvidgades år 2000.
- ^ [a b c] Världsarvet Bokurskogarna i Karpaterna och Tyskland delas mellan Slovakien, Tyskland och Ukraina. Utvidgat med områden i Tyskland 2011.
- ^ [a b] Världsarvet Kulturlandskapet Fertö / Neusiedlersee delas mellan Österrike och Ungern.
Referenser
- ^ Bearbetning av tabellen på ”World Heritage List (table view)” (på engelska). UNESCO World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/pg.cfm?cid=31&l=en&&&mode=table. Läst 4 augusti 2010.
- ^ ”Albania (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/al. Läst 29 juni 2011.
- ^ ”Andorra (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/ad. Läst 29 juni 2011.
- ^ ”Belgium (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/be. Läst 29 juni 2011.
- ^ ”Bosnia and Herzegovina (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/ba. Läst 29 juni 2011.
- ^ ”Bulgaria (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/bg. Läst 29 juni 2011.
- ^ ”Cyprus (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/cy. Läst 29 juni 2011.
- ^ ”Denmark (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/dk. Läst 29 juni 2011.
- ^ ”Estonia (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/ee. Läst 29 juni 2011.
- ^ ”Finland (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/fi. Läst 29 juni 2011.
- ^ ”France (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/fr. Läst 29 juni 2011.
- ^ ”Georgia (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/ge. Läst 29 juni 2011.
- ^ ”Greece (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/gr. Läst 29 juni 2011.
- ^ ”Ireland (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/ie. Läst 29 juni 2011.
- ^ ”Iceland (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/is. Läst 29 juni 2011.
- ^ ”Italy (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/it. Läst 29 juni 2011.
- ^ ”Croatia (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/hr. Läst 29 juni 2011.
- ^ ”Latvia (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/lv. Läst 29 juni 2011.
- ^ ”Lithuania (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/lt. Läst 29 juni 2011.
- ^ ”Luxembourg (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/lu. Läst 29 juni 2011.
- ^ ”Malta (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/mt. Läst 29 juni 2011.
- ^ ”Moldova, Republic of (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/md. Läst 29 juni 2011.
- ^ ”Montenegro (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/me. Läst 29 juni 2011.
- ^ ”Netherlands (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/nl. Läst 29 juni 2011.
- ^ [a b c] ”Wattenmeer ist Weltnaturerbe” (på tyska). Deutsche UNESCO-Kommission e.V. Arkiverad från originalet den 3 juli 2010. https://web.archive.org/web/20100703201910/http://www.unesco.de/ua37-2009.html?&L=0. Läst 19 maj 2010.
- ^ ”the Former Yugoslav Republic of Macedonia (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/mk. Läst 29 juni 2011.
- ^ ”Norway (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/no. Läst 29 juni 2011.
- ^ ”Poland (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/pl. Läst 29 juni 2011.
- ^ ”Portugal (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/pt. Läst 29 juni 2011.
- ^ ”Romania (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/ro. Läst 29 juni 2011.
- ^ ”Russian Federation (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/ru. Läst 29 juni 2011.
- ^ ”San Marino (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/sm. Läst 29 juni 2011.
- ^ ”Switzerland (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/ch. Läst 29 juni 2011.
- ^ ”Serbia (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/rs. Läst 29 juni 2011.
- ^ ”Slovakia (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/sk. Läst 29 juni 2011.
- ^ ”Slovenia (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/si. Läst 29 juni 2011.
- ^ ”Spain (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/es. Läst 29 juni 2011.
- ^ ”United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/gb. Läst 29 juni 2011.
- ^ ”Sweden (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/se. Läst 29 juni 2011.
- ^ ”Czech Republic (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/cz. Läst 29 juni 2011.
- ^ ”Turkey (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/tr. Läst 29 juni 2011.
- ^ ”Germany (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/de. Läst 29 juni 2011.
- ^ ”Dresden is deleted from UNESCO’s World Heritage List” (på engelska). UNESCO World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/news/522. Läst 26 juni 2009.
- ^ ”Ukraine (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/ua. Läst 29 juni 2011.
- ^ ”Hungary (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/hu. Läst 29 juni 2011.
- ^ ”Holy See (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/va. Läst 29 juni 2011.
- ^ ”Belarus (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/by. Läst 29 juni 2011.
- ^ ”Austria (Description)” (på engelska). World Heritage Centre. http://whc.unesco.org/en/statesparties/at. Läst 29 juni 2011.
Externa länkar
- Riksantikvarieämbetet – Svenska Världsarven från norr till söder
- Undervisningsministeriet – Finska världsarv
|