Margaret Beaufort
Margaret Beaufort | |
![]() | |
Född | 31 maj 1443[1][2][3] Bedfordshire, Storbritannien |
---|---|
Död | 29 juni 1509[1] eller 1509[4] Westminster |
Begravd | Westminster Abbey |
Medborgare i | Kungariket England |
Sysselsättning | Filantrop, pedagog |
Befattning | |
Regent | |
Make | John de la Pole, 2:e hertig av Suffolk (g. 1444–)[5][6] Edmund Tudor, 1:e earl av Richmond (g. 1455–1456)[7][5][6] Sir Henry Stafford (g. 1458–, cirka)[5][6] Thomas Stanley, 1:e earl av Derby (g. 1472–)[5][6] |
Barn | Henrik VII av England (f. 1457)[7][5] |
Föräldrar | John Beaufort, 1:e hertig av Somerset[7][5] Margaret Beauchamp av Bletso[5] |
Heraldiskt vapen | |
![]() | |
Redigera Wikidata |
Margaret Beaufort, född 31 maj 1443, död 29 juni 1509, var en engelsk adelsskvinna, mor till kung Henrik VII av England. Hon var en inflytelserik person inom den engelska politiken som sin sons rådgivare 1485–1509.
Biografi
Margaret var dotter till John Beaufort, 1:e hertig av Somerset, sondotter till John Beaufort, 1:e earl av Somerset, och sonsons dotter till Johan av Gent och hans älskarinna Katherine Swynford; då Johan av Gent gifte sig med Katherine, blev deras barn, Beauforts, legitimerade, men deras ättlingar hindrades från att ärva tronen. Trots det är varje monark sedan Edvard IV av England deras ättling.
Edvard och hans yngre bror Rikard III av England var söner till Cecily Neville, barnbarn till Johanna Beaufort och barnbarnsbarn till Johan av Gent och Katherine Swynford.
Margaret gifte sig fyra gånger, men fick bara ett barn. Det barnet kom att bli Henrik VII av England.
Margarets första bröllop, med John de la Pole, ägde rum 1450, då hon bara var ett barn, men annullerades efter en kort tid. Hennes släkting Henrik VI hade ännu inte några barn och funderade på att utse henne till sin efterträdare. Hon gifte sig med hans halvbror, Edmund Tudor, 1:e earl av Richmond. Edmund var kungens mors, änkedrottning Katarina av Valois äldste son i hennes illegala äktenskap med en walesisk page, Owen Tudor.
Margarets son Henrik, den lancastriske tronpretendenten i slutet av Rosornas krig – den som vann alltihop och enade de båda husen genom att gifta sig med den yorkiska prinsessan Elizabeth av York – hade kungligt blod, men inget legalt anspråk på tronen.
Edmund avled då Margaret bara var tretton och gravid. Födseln var besvärlig och ledde till att hon inte kunde få fler barn. Trots detta gifte hon snart om sig med sir Henry Stafford, son till Humphrey Stafford, hertig av Buckingham. Då han dog 1471, avlade hon ett kyskhetslöfte, något som dock inte hindrade henne att gifta sig med Thomas, lord Stanley, någon gång mellan 1473 och 1482. Stanley, som hade bytt sida flera gånger under Rosornas krig, valde att lura kung Rikard på slagfältet under slaget vid Bosworth Field 1485, och därigenom skänka segern till Margarets son Henrik Tudor. Stanley blev senare earl av Derby, vilket gjorde Margaret till grevinna av Derby, och hon var fortfarande änkegrevinna av Richmond. Hon var känd för sin bildning och fromhet, och hennes son sägs ha varit mycket fäst vid henne.
År 1502 grundade hon två teologiprofessurer, en i Cambridge och en i Oxford. År 1509 dog hennes son, och Margaret avled samma år, den 29 juni.
Inom konsten
Margaret Beauforts porträtt i bön, i sin rikt möblerade privata kammare, bakom hennes rum, är en unik inblick i den dåtida sengotiska aristokratiska engelska interiören. Den strama änkan kontrasterar mot hennes privata rums prakt, där varje yta är mönstrad, till och med golvet har växlande gräddfärgade och terrakottafärgade golvplattor.
Galleri
- Margaret Beaufort, kungamor, i bön, av okänd konstnär omkring 1500.
- Margaret Beaufort grav i Westminster Abbey, mor till Henrik VII av England.
Referenser
- ^ [a b] Bibliothèque nationale de France, BnF Catalogue général : öppen dataplattform, läs online, läst: 10 oktober 2015, licens: öppen licens.[källa från Wikidata]
- ^ Encyclopædia Britannica, Margaret Beaufort, läst: 9 oktober 2017.[källa från Wikidata]
- ^ Find a Grave, 20906, Margaret Beaufort, läs online, läst: 9 oktober 2017.[källa från Wikidata]
- ^ A Historical Dictionary of British Women, andra utgåvan, Routledge, 17 december 2003, ISBN 978-1-85743-228-2.[källa från Wikidata]
- ^ [a b c d e f g] Kindred Britain, läs online.[källa från Wikidata]
- ^ [a b c d] läst: 7 augusti 2020.[källa från Wikidata]
- ^ [a b c] Virginia Blain, Isobel Grundy & Patricia Clements, The Feminist Companion to Literature in English : Women Writers from the Middle Ages to the Present, 1990, s. 901.[källa från Wikidata]
Externa länkar
Wikimedia Commons har media som rör Margaret Beaufort.
Bilder & media- En kort beskrivning av Margaret tillsammans med andra inflytelserika kvinnor av denna tid
- E.M.G. Routh, Lady Margaret: A Memoir of Lady Margaret Beaufort, Countess of Richmond & Derby, Mother of Henry VII, 1924: e-text
- Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från engelskspråkiga Wikipedia, Margaret Beaufort, Countess of Richmond and Derby, 8 december 2009.
|