Olav Gerthel
Olav Gerthel | |
![]() Olav Gerthel, ungefär 1965. | |
Född | 28 juni 1915 Eksjö stadsförsamling, Småland |
---|---|
Död | 18 mars 1981 (65 år) Skanörs församling, Skåne |
Dödsort | Skanör |
Bakgrund | Eksjö |
Genre | opera |
Roll | tenor |
År som aktiv | 1932–1977 |
Lars Nils Olav Gerthel, ursprungligen Larsson, född 28 juni 1915 i Eksjö stadsförsamling i Jönköpings län, död 18 mars 1981 i Skanörs församling i dåvarande Malmöhus län[1], var en svensk operasångare (tenor), viskompositör och skådespelare.
Biografi
Gerthel debuterade som solist i Andreas Halléns Juloratorium i Eksjö kyrka 1932, 17 år gammal. Efter studier vid Kungliga Musikhögskolan i Stockholm 1939–1942 fick han stipendium för studier vid Mozarteum i Salzburg. Han gjorde sina första framträdanden utomlands vid Festspelen i Salzburg 1942, där han sjöng omkring tio olika stora tenorpartier, bland annat som Tamino i Trollflöjten, och stannade där i två år.[2] Efter detta kom han till Malmö stadsteater invigningsåret 1944 och blev kvar där med avbrott för operettframträdanden hos Gustaf Wally på Oscarsteatern i Stockholm 1946–1947 och vid Storan i Göteborg 1953–1954.[3]
Hans debutroll på Malmö stadsteater var Sid–El–Kar i Ökensången och gjorde sedan ett flertal roller där. Som operasolist sjöng han Don José i Carmen, Alfred i Läderlappen och Hoffman i Hoffmans äventyr, som var hans favoritroll. Han pensionerades 1972 efter drygt 90 roller (varav 70 i Malmö) och 3 000 föreställningar.[3]
Gerthel gjorde otaliga konserter runtom i Sverige och framträdde flera gånger på Tivoli konsertsal i Köpenhamn.
År 1957 komponerade han Vårvisa, som slog igenom i Stora famnen 1959. Med den blev han tv- och radiofavorit. Vårvisa blev också en storsäljare, skivan tillbringade fem månader på branschtidningen Show Business' försäljningslista och nådde som bäst 5:e plats i augusti 1959. Han skrev även musik och text till visorna Sjömansliv, Balladen om den tama abborren, En syndfull visa med flera.[3]
Sin sista stora teaterroll gjorde han som Kejsaren i Vita hästen på Nyan (nuvarande Nöjesteatern) med bland andra Nils Poppe 1977.
Åren 1943–1958 var han gift med Ingeborg Andersson (1922–2014), omgift Lindgren, och fick sonen Christer Lindgren (1944–2011)[1] och dottern Susanne Gerthel (född 1947). År 1960 gifte han sig sedan med Marianne Ausing (1930–2008).[1]
Diskografi
- Olav Gerthel. Egon Kjerrman (dir). Medlemmar av Danska Statsradiofoniens underhållningsorkester. EP. Decca: SDE 7033. S.a.
- Spegling / Gerthel, Olav (sång). Egon Kjerrmans orkester. EP. Decca: SDE 7083. S.a.
- Jeg elsker dig / Gerthel, Olav (sång). Karlskoga kammarkör. Singel. Decca: 75.112. S.a.
- Jag kysser Eder hand, Madame / Gerthel, Olav (sång). Egon Kjerrmans orkester. EP. Decca: SDE 7176. 1959.
- Balladen om den tama abborren / Olav Gerthel (sång). Egon Kjerrmans orkester. EP. Decca: SDE 7177. 1959.
- Glada änkan, Greven av Luxemburg: Tvärsnitt / Franz Lehár. Kjerrman, Egon (dir.) [Medverkande:] Grundén, Per (sångare), Stjernquist, Sonja (sångare), Gerthel, Olav (sångare), Kjerrman, Berit (sångare). Egon Kjerrmans orkester. LP. Telestar: TR 11049. 1969.
- Madrigal / Olav Gerthel (sång). Hans Wahlgrens orkester. EP. HMV: 7-EGS 237. 1962.
- Säg mig, min älskade... / Olav Gerthel (sång). Egon Kjerrmans orkester. EP. HMV: 7-EGS 269. 1963.
- Olav Gerthel sjunger egna och andras visor / Olav Gerthel (sång). Egon Kjerrmans orkester. LP. Telestar: TR 11022. 1966.
- Studentskivan: tillägnad Sveriges studenter i samband med utgivningen av Den ljusnande framtid / Olav Gerthel (sång). Singel. Philips: 350 340-1; 350 340-2. 1968.
- Madrigal / Gerthel, Olav (sång). Egon Kjerrmans orkester. LP. Emidisc: 4E 048-50426 M. 1971.
Filmografi
- 1963 – Den sköna Galatea
- 1970 – De många sängarna
- 1981 – Ligga i Lund
Teater
Roller (ej komplett)
År | Roll | Produktion | Regi | Teater |
---|---|---|---|---|
1945 | Cyrano de Bergerac Edmond Rostand | Sandro Malmquist | Malmö Stadsteater | |
Katana | Geishan Sidney Jones, Owen Hall och Harry Greenbank | Oscar Winge | Malmö stadsteater[4] | |
1946 | James | Eskapad Lajos Lajtai och Staffan Tjerneld | William Mollison | Oscarsteatern[5][6] |
1958 | Vilhelm | Värmlänningarna Fredrik August Dahlgren och Andreas Randel | Ingmar Bergman | Malmö stadsteater[7] |
1965 | Cornelius Hackl | Hello, Dolly! Michael Stewart och Jerry Herman | Folke Abenius | Malmö stadsteater[8] |
Referenser
Noter
- ^ [a b c] Sveriges dödbok 1901–2013 Swedish death index 1901-2013 (Version 6.0). Solna: Sveriges släktforskarförbund. 2014. Libris 17007456. ISBN 9789187676642
- ^ ”Olav Gerthel: Från Mozart till Vårvisan”. www.olssongerthel.se. 4 maj 2015. Arkiverad från originalet den 31 januari 2022. https://web.archive.org/web/20220131084949/https://www.olssongerthel.se/susanne-gerthel/olav-gerthel-fran-mozart-till-varvisan. Läst 31 januari 2022.
- ^ [a b c] Myggans nöjeslexikon: ett uppslagsverk om underhållning. 7, Gabo-Hageg. Höganäs: Bra böcker. 1991. Libris 7665085. ISBN 91-7752-265-6
- ^ ”Teater Musik Film: Operettpremiär i Malmö”. Dagens Nyheter: s. 14. 1 april 1945. https://arkivet.dn.se/tidning/1945-04-01/87/14. Läst 2 november 2019.
- ^ ”Eskapad”. Musikverket. http://calmview.musikverk.se/CalmView/Record.aspx?src=CalmView.Performance&id=PERF25005&pos=46. Läst 26 juni 2015.
- ^ Gerd Ribbing (26 september 1946). ”Eskapad på Oscars”. Dagens Nyheter: s. 14. http://arkivet.dn.se/arkivet/tidning/1946-09-26/262/14. Läst 31 augusti 2015.
- ^ ”Värmlänningarna”. Stiftelsen Ingmar Bergman. http://ingmarbergman.se/verk/värmlänningarna-0. Läst 19 oktober 2015.
- ^ Barbro Hähnel (9 oktober 1965). ”'Dolly' utan höjdpunkter”. Dagens Nyheter: s. 14. https://arkivet.dn.se/tidning/1965-10-09/274/14. Läst 20 mars 2021.
Tryckta källor
- Olav Gerthel sjunger egna och andras visor / Olav Gerthel (sång). Egon Kjerrmans orkester. LP. Telestar: TR 11022. 1966. Omslagstext av Frank Hedman.
- Sjögren, Henrik (1994). Konst & nöje: Malmö stadsteater 1944-1994. Höganäs: Bra böcker. sid. 26, 66, 73, 131, 133, 216, 217, 219, 226, 232. Libris 7605654. ISBN 91-7119-703-6
Externa länkar
- Olav Gerthel på Malmö stadsteater