Penkun
Penkun | ||
Stad | ||
![]() Schuhstraße (Skogatan) i Penkun | ||
| ||
Land | ![]() | |
---|---|---|
Förbundsland | Mecklenburg-Vorpommern | |
Kreis | Vorpommern-Greifswald | |
Förvaltningsgemenskap | Amt Löcknitz-Penkun | |
Höjdläge | 40 m ö.h. | |
Koordinater | 53°17′N 14°15′Ö / 53.283°N 14.250°Ö / 53.283; 14.250 | |
Yta | 78,88 km² ()[1] | |
Folkmängd | 1 815 ()[2] | |
Befolkningstäthet | 23 inv./km² | |
Postnummer | 17328 | |
Riktnummer | (+49) 039751 | |
Registreringsskylt | UER | |
Kommunkod | 13 0 75 107 | |
Geonames | 6550737 | |
OSM-karta | 1407737 | |
![]() ![]() Läget för Penkun i Tyskland | ||
![]() Penkuns läge i Mecklenburg-Vorpommern | ||
Webbplats: Penkun | ||
Penkun är en mindre stad i det nordtyska förbundslandet Mecklenburg-Vorpommern.
Staden ingår i kommunalförbundet Amt Löcknitz-Penkun tillsammans med kommunerna Bergholz, Blankensee, Boock, Glasow, Grambow, Krackow, Löcknitz, Nadrensee, Plöwen, Ramin, Rossow och Rothenklempenow.[3]
Geografi
Penkun ligger 25 kilometer sydväst om den polska staden Szczecin i den södra delen av distriktet Vorpommern-Greifswald.
Staden har följande ortsdelar:[4] Penkun, Grünz, Radewitz, Sommersdorf, Storkow, Wollin och Friedefeld.
Historia
Orten Pencun omnämns första gången 1240 och fick stadsrättigheter troligtvis före 1284.[5] Fram till slutet av trettioåriga kriget tillhörde Penkun hertigdömet Pommern. 1648 tillföll staden Sverige och ingick i Svenska Pommern. Penkun var i svensk ägo fram till 1720, då den övergick till Preussen.[5] Fram till 1945 låg Penkun inom Regierungsbezirk Stettin, vilket ändrades då man i Potsdamkonferensen beslöt att dra den polsk-tyska gränsen väster om Oder-Neisse vid staden Stettin, så att regionens huvudstad hamnade på polskt territorium.
Östtyska tiden
Under DDR-tiden tillhörde Penkun distriktet Pasewalk, som låg inom länet Neubrandenburg (1952–1994).
Befolkningsutveckling
Befolkningsutveckling i Penkun
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/sv/timeline/kpqjmjmmsoi2np7vlmsorjnu6f4b4h8.png)
Källa:[6]
Sevärdheter
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0d/Schloss_Penkun_Sammlung_Duncker.jpg/200px-Schloss_Penkun_Sammlung_Duncker.jpg)
- Slottet Penkun, från 1600-talet
- Nygotisk kyrka, från 1850-talet
- Tysklands största stubbkvarn i ortsdelen Storkow
Vänorter
Staden Penkun har tre vänorter:[7]
Kommunikationer
I närheten av Penkun går motorvägen (tyska:Autobahn) A 11 och genom ortsdelen Storkow går förbundsvägen B 113 (tyska: Bundesstraße).
Referenser
- ^ Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal) (på tyska), Statistisches Bundesamt, läs online, läst: 10 mars 2019.[källa från Wikidata]
- ^ Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2022, Statistisches Bundesamt, 21 september 2023, läs online, läst: 7 oktober 2023.[källa från Wikidata]
- ^ ”Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.03.2020” (Excel). Statistisches Bundesamt. 2020. Arkiverad från originalet den 8 mars 2021. https://web.archive.org/web/20210308004744/https://www.destatis.de/DE/Themen/Laender-Regionen/Regionales/Gemeindeverzeichnis/Administrativ/Archiv/GVAuszugQ/AuszugGV1QAktuell.xlsx?__blob=publicationFile. Läst 15 juli 2020.
- ^ Penkuns ortsdelar www.penkun.de (tyska)
- ^ [a b] Lexikon Mecklenburg-Vorpommern, Hinstorff Verlag, 1:a upplagan, 2007, ISBN 978-3-356-01092-3
- ^ Folkmängd 31.12.1990, 1995, 2000, 2005 och 2010 Arkiverad 12 augusti 2014 hämtat från the Wayback Machine. SIS-Online Databas, Mecklenburg-Vorpommern Statistisches Amt (M-V statistiska centralbyrån)
- ^ Penkuns vänorter, www.penkun.de
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/22px-Commons-logo.svg.png)
|