Riksarkivet (Finland)
![]() | Den här artikeln behöver källhänvisningar för att kunna verifieras. (2013-09) Åtgärda genom att lägga till pålitliga källor (gärna som fotnoter). Uppgifter utan källhänvisning kan ifrågasättas och tas bort utan att det behöver diskuteras på diskussionssidan. |
![]() | Den här artikeln bör enligt ett förslag slås ihop med Landsarkiv (Finland) (2022-08) (Diskussion) |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/43/Finnish_National_Archives_3.jpg/250px-Finnish_National_Archives_3.jpg)
Riksarkivet (finska: Kansallisarkisto) är en finländsk statlig myndighet under undervisningsministeriet med säte i Helsingfors. Riksarkivet är centralmyndighet för Arkivverket, som förutom Riksarkivet omfattar sju landsarkiv.
Funktioner
Riksarkivets syfte är att bevarar Finlands nationella kulturarv och se till att kulturarvet står till forskares förfogande. En central del av det material som förvaras utgörs av myndigheters, organisationers och ett flertal privatpersoners handlingar.
Organisation
Riksarkivet leds av en generaldirektör, som är den statliga arkivarietiteln. Den verkställande direktören är biträdd av Arkivrådet och förvaltningsledare. Riksarkivet är indelat i datahantering, informationstjänster, forskning och utveckling. Riksarkivet har cirka 120 anställda.
Kontor
Riksarkivets material förvaras i fyra byggnader. Det material som förvaras i huvudbyggnaden samt i filialerna i Sörnäs och i Broberget kan användas i forskarsalarna i huvudbyggnaden. Ministeriernas nyaste material kan beställas fram i forskarsalen i filialen vid Regeringsgatan.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ec/Reading_room_of_the_National_Archives_of_Finland.png/250px-Reading_room_of_the_National_Archives_of_Finland.png)
Historia
Historisk översikt
Riksarkivet har sina rötter i freden i Fredrikshamn år 1809, då Finland införlivades i Ryssland. Enligt fredsfördraget överlät Sverige handlingar rörande Finland till det nybildade storfurstendömet Finland. Dessförinnan hade det inte funnits något eget centralarkiv i Finland, eftersom rikets regering och centrala ämbetsverk var belägna i Stockholm. I och med den egna centralförvaltningen bildades Senatens arkiv som år 1869 fick namnet Statsarkivet.
Riksarkivarier
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4e/Horse_tram_Helsinki_National_archives_1896.jpg/250px-Horse_tram_Helsinki_National_archives_1896.jpg)
- K.A. Bomansson (1880–1883)
- Reinhold Hausen (1883–1916)
- Leo Harmaja (1917)
- Wilhelm Ruuth (1917–1926)
- Kaarlo Blomstedt (1926–1949)
- Yrjö Nurmio (1949–1967)
- Martti Kerkkonen (1967–1970)
- Tuomo Polvinen (1970–1974)
- Toivo J. Paloposki (1974–1987)
- Veikko Litzen (1987–1996)
- Kari Tarkiainen (1996–2003)
- Jussi Nuorteva (2003–2022)
- Päivi Happonen (2022–)
Riksarkivets lokaler
Riksarkivets huvudbyggnad vid Fredsgatan i Helsingfors är byggd i nyrenässansstil, ritad av Gustaf Nyström, och färdigställd år 1890. Under Riksarkivet ligger bland annat Samearkivet i Enare
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d5/Facade_of_the_National_Archives_of_Finland.jpg/250px-Facade_of_the_National_Archives_of_Finland.jpg)
Uppgifter
Riksarkivet bevarar Finlands nationella kulturarv och ser till att det står till forskarnas förfogande. En central del av det material som förvaras utgörs av myndigheters, organisationers och ett flertal privatpersoners handlingar. Riksarkivet fungerar även som sakkunnig inom arkivfunktionen, utvecklare av den elektroniska informationshanteringen och som sakkunnig heraldisk myndighet.
Dokumentation
Riksarkivet arkivbestånd omfattar material från medeltid till nutid. Kung Birgers skyddsbrev till Karelens kvinnor från år 1316 är den äldsta handlingen.
Kartdata
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fd/Extract_from_the_Senate_map_collection_at_the_National_archives_of_Finland.jpg/250px-Extract_from_the_Senate_map_collection_at_the_National_archives_of_Finland.jpg)
I Riksarkivet finns tusentals äldre kartor över Finland bevarade, från 1600-talet och framåt, däribland många äldre skattläggningskartor, kartor ur Senatens arkiv och över jordreformer som genomförts i Finland.
Bibliotek
Riksarkivets bibliotek är ett nationellt vetenskapligt specialbibliotek inom arkivvetenskap, diplomatik, heraldik och sigillografi.
Publikationer
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c6/Maija_Nissinen.jpg/250px-Maija_Nissinen.jpg)
Riksarkivet har tre huvudsakliga publikationsserier: seriepublikationer, monografier och övriga publikationer.
Se även
Wikisource har originalverk som rör Riksarkivet (Finland).
Riksarkivet (Finland)- Riksarkivets digitalarkiv
Litteratur
- Forssell Christina ja Nuorteva Jussi: Kansallisarkisto. Teoksessa Itkonen Satu ja Kaitavuori Kaija (toim.): Kansalliset kulttuurilaitokset. SKS, Helsinki 2007, s. 27-37.
- Hausen Reinhold: Öfversigt af Finlands statsarkivs uppkomst, tillvext och närvarande organisation. Helsingfors 1883.
- Kerkkonen Martti: Finlands Riksarkiv 1809–1917. Det finska arkivväsendets historia från Fredrikshamnsfreden till självständigheten. Skrifter utgivna av Svenska Riksarkivet, 12, Stockholm 1995.
- Lukkarinen Ville: Riksarkivets hundraåriga byggnad. Riksarkivet, Helsingfors 1990.
- Narva Aila: Tiedon jyväsiä. Asiakirja-aineistojen käyttäjän opas. Kansallisarkisto, Helsinki 2002.
- Nuorteva Jussi & Happonen Päivi: Arkivverket i Finland 200 år. Riksarkivet, Helsingfors 2016.
- Orrman Eljas, Henttonen Pekka: De archivis. Arkistoista - om archiv - on archives. Tammerfors universitet 2019.
- Orrman Eljas: Iakttagelser om Statsarkivets verksamhet som forskningsfrämjande institution från början av självständighetstiden till vinterkriget (2012). s. 325-344. De archivis. Arkistoista - om archiv - on archives. Tammerfors universitet 2019.
- Orrman Eljas: Riksarkivet - en forskarskola för historiker? (2005). s. 289-299. De archivis. Arkistoista - om archiv - on archives. Tammerfors universitet 2019.
Externa länkar
- Arkivverkets webbplats
- Kansallisarkiston esittely (finska)
- Näkökulmia arkistosta -blogg (finska)
- Riksarkivet på Facebook (finska)