Simris socken
Simris socken fd socken | |
![]() Simris kyrka | |
Land | Sverige |
---|---|
Landskap | Skåne |
Härad | Järrestads härad |
Kommun (nuv.) | Simrishamns kommun |
Bildad | medeltiden |
Upphörd | 1952 |
Area | 11 kvadratkilometer |
Upphov till | Simris landskommun Simris församling |
Motsvarar | Simris distrikt |
Tingslag | Ingelstads och Järrestads domsagas tingslag (–) Järrestads tingslag (–) |
Karta | |
![]() ![]() Simris sockens läge i Skåne län. | |
Koordinater | 55°32′07″N 14°19′18″Ö / 55.53527778°N 14.32166667°Ö / 55.53527778; 14.32166667 |
Koder, länkar | |
Sockenkod | 1113 |
Namn (ISOF) | lista |
Kulturnav | länk |
Hembygds- portalen | Simris distrikt |
Redigera Wikidata |
Simris socken i Skåne ingick i Järrestads härad, uppgick 1952 i Simrishamns stad och området ingår sedan 1971 i Simrishamns kommun och motsvarar från 2016 Simris distrikt.
Socknens areal var 11,10 kvadratkilometer varav 11,06 land.[1] År 2000 fanns här 1 428 invånare.[2] En del av Simrishamn, en del av tätorten Brantevik samt tätorten Simris med sockenkyrkan Simris kyrka ligger i socknen.
Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Simris församling och för de borgerliga frågorna bildades Simris landskommun. Landskommunen uppgick 1945 i Simris-Nöbbelövs landskommun som 1952 uppgick i Simrishamns stad som 1971 ombildades till Simrishamns kommun.[2] Församlingen uppgick 2006 i Simrishamns församling.[3]
1 januari 2016 inrättades distriktet Simris, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.
Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Järrestads härad. De indelta soldaterna tillhörde Södra skånska infanteriregementet, Ingelsta kompani och Skånska dragonregementet, Borreby skvadron, Svabeholms kompani.[4]
Geografi
Simris socken ligger närmast sydväst om Simrishamn vid Österlens sydöstra kust. Socknen är en odlad slättbygd.[5][1][6]
Fornlämningar
Boplatser och två hällkistor från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns gravar, en hällristning och stensättningar. Två runstenar finns vid kyrkan.[5][7][8][6]
Namnet
Namnet skrevs på mitten av 1100-talet Simbrosa och kommer från kyrkbyn. Förleden innehåller ett äldre namn på Tommarpsån, Sim(b)r(a), 'den långsamt flytande'. Efterleden innehåller os, 'åmynning'.[9].
Före 1869 skrevs namnet Cimris socken.
Se även
Referenser
Noter
- ^ [a b] Svensk Uppslagsbok andra upplagan 1947–1955: Simris socken
- ^ [a b] Harlén, Hans; Harlén Eivy (2003). Sverige från A till Ö: geografisk-historisk uppslagsbok. Stockholm: Kommentus. Libris 9337075. ISBN 91-7345-139-8
- ^ ”Församlingar”. Statistiska centralbyrån. https://www.scb.se/hitta-statistik/regional-statistik-och-kartor/regionala-indelningar/forsamlingar/. Läst 30 december 2022.
- ^ Administrativ historik för Simris socken (Klicka på församlingsposten). Källa: Nationella arkivdatabasen, Riksarkivet.
- ^ [a b] Sjögren, Otto (1932). Sverige geografisk beskrivning del 3 Blekinge, Kristianstads, Malmöhus och Hallands län samt staden Göteborg. Stockholm: Wahlström & Widstrand. Libris 9940
- ^ [a b] Nationalencyklopedin
- ^ Fornlämningar, Statens historiska museum: Simris socken
- ^ Fornminnesregistret, Riksantikvarieämbetet: Simris socken Fornminnen i socknen erhålls på kartan genom att skriva in sockennamn (utan "socken") i "Ange geografiskt område"
- ^ Mats Wahlberg, red (2003). Svenskt ortnamnslexikon. Uppsala: Institutet för språk och folkminnen. Libris 8998039. ISBN 91-7229-020-X. https://isof.diva-portal.org/smash/get/diva2:1175717/FULLTEXT02.pdf
Externa länkar
- Arkiv relaterade till Simris socken. Källa: Nationella arkivdatabasen, Riksarkivet.
- Föremål från Simris socken. Källa: Digitalt Museum, Nordiska museet m.fl.
- Simris socken i C.M. Rosenberg (1882–1883). Geografiskt-statistiskt handlexikon över Sverige. Stockholm: A.V. Carlsons förlag.
|