1998 в Україні — це перелік головних подій, що відбуваються у 1998 році в Україні. Також подано список відомих осіб, що народилися та померли в 1998 році. Крім того, зібрано список пам'ятних дат та ювілеїв 1998 року.
25 травня — на спільному українському-корейському підприємстві «АвтоЗАЗ-ДЕУ» в Запорізькій області з конвеєра зійшов перший автомобіль «Таврія-Нова» — модифікація, створена спільно з Daewoo, і спрямована на усунення очевидних недоліків і поліпшення техніко-експлуатаційних показників української «Таврії».
23 серпня — Указом Президента України Л. Д. Кучми № 944/98 встановлена відзнака Президента України «Герой України» (з врученням ордена «Золота Зірка» або ордена Держави). Указом також затверджені Статут відзнаки Президента України «Герой України» та описи орденів «Золота Зірка» та Держави
16 грудня — відбулася 3-тя церемонія нагородження музичної премії «Золота жар-птиця»
Особи
Призначено, звільнено
9 вересня - українського міністра закордонних справ Геннадія Удовенка звільнено з посту президента Генеральної асамблеї ООН (змінив представник Уругваю Дідьє Опертіті).
29 березня — Квітка Цісик (справжнє ім'я — Квітослава-Орися) — американська оперна співачка українського походження, виконавиця українських народних і популярних пісень; (нар. 1953).
22 квітня — Вадим Гетьман — голова Національного банку України в 1992—1993 роках; (нар. 1935).
6 травня — Платон Білецький — український мистецтвознавець, педагог, художник; (нар. 1922).
15 травня — Володимир Дальський — український актор театру та кіно; (нар. 1912.
19 червня — Сергій Григор'єв — український військовий діяч, учасник вигнання нацистів із території України; (нар. 1922).
23 листопада — Борис Арешников — український біолог; (нар. 1922).
14 грудня — Тимофій Левчук — український кінорежисер; (нар. 1912).
Облоги Києва — нападу кочівників-угорців на чолі з ханом Алмошем на Київ в ході їх кочування на захід і попередній завоюванню батьківщини на Дунаї (з центром в Паннонії)[3].
Повстання гетьмана реєстрового козацтва (1598—1599) Федора Полоуса проти польської влади, того ж року морський похід на Кілію, Білгород, Тягиню і Сілістрію.
Тріумфальний в'їзд Богдана Хмельницького до Києва у грудні 1648 року
січень — початку повстання козаків на Запорожжі, початку визвольної війни, обрання гетьманом Богдана Хмельницького.
березень — укладення Бахчисарайського договору між Гетьманською Україною (гетьманом Богданом Хмельницьким) і Кримським ханством (Кримським ханом Іслямом Ґераєм III) про військово-політичний союз.
переможних битв українського козацтва під Жовтими Водами (29 квітня — 16 травня 1648), Корсунем (25 — 26 травня 1648), Пилявцями (21 — 23 вересня 1648)[5].
11 листопада — Хотинської битви (у ході польсько-турецької війни), в якій об'єднане польське і литовське військо під командуванням коронного великого гетьмана Яна Собеського розбило турецьку армію на чолі з Хусейном-пашею.
видання перших трьох частин «Енеїди» Івана Котляревського в Санкт-Петербурзі, без відома автора, під назвою: «Енеида. На малороссійскій языкъ перелиціованная И. Котляревскимъ»[5][17].
початку революції 1848—1849 років (відомої під назвою «Весна націй» та «Народна Весна») — низки революцій (наймасштабніших у європейській історії хвилі революцій), що сталася в Європі у 1848 році.
«Хрест Свободи» на честь скасування панщини в Галичині 1848 року
2 травня — заснування першої української політичної організації«Головної Руської Ради» (оригінальне написання — Головна Руска Рада[19]) — у Львові під час революції в Австрійській імперії для захисту прав українського населення та створення в межах Австро-Угорщини української самоуправної області з Галичини, Буковини і Закарпаття. Головою був обраний перемишльський єпископ Григорій Яхимович.
початку виходу у Львові першої газета українською мовою — «Зоря Галицька» (ориг. Зоря Галицкая, Зоря Галицка) після відповідної ухвали на засіданні Головної Руської Ради 4 травня 1848 року.[20] Фактичний друкований орган Головної Руської Ради.
25 лютого — заснування у Львові у монастирі святого Онуфрія Іваном Федоровим друкарні[5], де наступного року було надруковано перший східнослов'янський «Буквар»[27].
народження Івана Брюховецького, українського військового, політичного і державного діяча, гетьмана Лівобережної України (1663—1668 рр.). (пом. 17 червня 1668).
народження Романа Ракушка-Романовського — державного і церковного діяча другої половини 17 століття. (пом. 1703).
31 жовтня — народження Йова (Базилевича) — ректора Переяславського і Харківського колегіумів, єпископа Переяславського та Бориспільського безпатріаршої РПЦ. (пом. 1776).
народження Василя Григоровича Туманського — Генерального писаря в 1762—1781 роках, бунчукового товариша, дійсного статського радника. (пом.. 1809).
народження Василя Назаровича Каразіна — українського вченого, винахідника, громадського діяча. Засновника Харківського університету (1805), ініціатора створення одного з перших у Європі Міністерства народної освіти. (пом. 1842).
22 квітня — народження Василя Ільницького — українського історика, культурного діяча, педагога, письменника, театрального критика, священика УГКЦ. (пом. 1895).
3 серпня — народження Каллиника Мітюкова — професора римського права, ректора Київського університету. (пом. 1885)
11 січня — народження Василя Нагірного — українського галицького архітектора та громадського діяча кінця XIX — початку XX століть. Засновника товариств «Славія», «Народна торгівля», «Сокіл», «Зоря», «Дністер», «Народна Гостиниця», «Товариство для розвою руської штуки». (пом. 1921).
7 вересня — народження Лазара Бродського — українського підприємця єврейського походження, цукрового магнату, меценату і філантропа. (пом. 1904).
25 грудня — народження Ореста Левицького — українськогоісторик, етнограф, письменник. Член Історичного товариства імені Нестора-Літописця, Київського товариства старожитностей і мистецтв, академік УАН. (пом. 1922).
12 січня — народження Василя Кричевського — українського художника, архітектора, графіка, автора державного герба УНР, прийнятого Центральною Радою. (пом. 1952).
4 лютого — народження Тимофія Сафонова — українського художника, мистецтвознавця, педагога, громадського діяча. (пом. 1930).
21 березня — народження Якова Гандзюка — військового діяча, генерал-майора. (пом. 1918).
31 березня — народження Миколи Міхновського — українського політичного та громадського діяча, правника, публіциста («Самостійна Україна»), учасника боротьби за незалежність України у XX столітті. (пом. 1924).
6 квітня — народження Бориса Підгорецького — українського музичного критика, фольклориста, композитора, педагога, хорового диригента. (пом. 1919).
7 травня — народження Володимира Плотникова — дослідника електрохімії неводних середовищ, академіка. (пом. 1947).
18 травня — народження Костянтина Мацієвича — українського державного, громадського та політичного діяча, вченого, дипломата. (пом. 1942).
18 травня — народження Миколи Прахова — українського художника, мистецтвознавця. (пом. 1957).
29 травня — народження Костянтина Зіньківського — українського поета, перекладача, педагога. (пом. 1959).
1 липня — народження Володимира Шемета — українського громадського та політичного діяча. (пом. 1933).
24 липня — народження Івана Стешенка — українського громадського та політичного діяча, педагога, літературознавця, письменника. (пом. 1918).
13 серпня — народження Християна Раковського — російського і українського радянського політика, голови РНК УСРР (1919—1923 рр.). (пом. 1941).
14 серпня — народження Івана Боберського — українського педагога, публіциста, одного із засновників спортивно-гімнастичного руху у Західній Україні. (пом. 1947).
24 серпня — народження Фотія Красицького — українського художника, графіка. (пом. 1944).
13 вересня — народження Дениса Лукіяновича — українського письменника, літературознавця. (пом. 1965).
3 грудня — народження Омеляна Терлецького — українського історика, педагога, громадського діяча. (пом. 1958).
4 грудня — народження Михайла Могилянського — українського літературного критика, публіциста. (пом. 1942).
19 грудня — народження Микола Філянський — українського поета, репресованого. (пом. 1938).
народження Євгена Черняхівського — українського лікаря, хірурга, педагога. (пом. 1938).
9 січня — народження Бориса Чичибабіна — українського поета, репресованого. (пом. 1994).
13 січня — народження Олени Лук'янової — української вченої, лікарки, педіатрині. (пом. 2014).
17 січня — народження Миколи Білуха — українського економіста, доктора економічних наук, професора, Заслуженого діячв науки і техніки України. (пом. 2015).
23 січня — народження Вікторв Шестопалова — українського вченого, радіофізика. (пом. 1999).
23 березня — народження Віктора Цвєткоав — українського вченого, правознавця, академіка Національної академії правових наук України. (пом. 2007).
31 березня — народження Михайла Сегая — українського вченого, правознавця, академіка Національної академії правових наук України. (пом. 2013).
23 квітня — народження Василя Земляка (Вацлава Вацека) — українського письменника («Кам'яний брід», «Лебедина зграя», «Зелені млини»), сценарист («Вавилон XX»). (пом. 1977).
28 травня — народження Ростислава Самбуки — українського письменника. (пом. 1996).
3 серпня — народження Леоніда Братченка — українського художника театру. (пом. 2003).
17 жовтня — народження Володимира Уткіна — українського вченого, конструктора, академіка. (пом. 2000).
21 жовтня — народження Петра Ключка — українськоговченого, аграрія, селекціонера. (пом. 2016).
15 листопада — народження Ігора Побірченко — українського вченого, правознавця, академіка Національної академії правових наук України. (пом. 2012).
17 листопада — народження Володимира Копєйчикова — українського вченого, правознавця, академіка Національної академії правових наук України. (пом. 2002).
5 грудня — народження Олександра Бугайова — українського педагога, ученого, засновника концепції шкільної фізичної освіти. (пом. 2009).
20 грудня — народження Дмитра Сьомаша — українського вченого, аграрія. (пом. 1998).
українськогодержавний і політичний діяч, Прем'єр-міністр України Юрій Єхануров
23 серпня — народження Юрія Єханурова — українського державного і політичного діяча, Прем'єр-міністра України (2005—2006 рр.).
19 вересня — народження Михайла Фоменка — українського футболіста («Динамо», Київ), тренера (національна збірна України).
15 жовтня — народження Івана Гаврилюка — українського актора (Аничка, Захар Беркут, Ати-бати, йшли солдати, Вавілон XX, Легенда про княгиню Ольгу, Остання ніч Шахерезади), режисера (Чотири листка фанери).
24 травня — смерті Ольгерда Гедиміновича, великого князя литовського, який за понад 40 років свого правління створив найбільшу державу Європи, що простягалась від Балтійського до Чорного моря (нар. бл. 1296)[36].
19 листопада — смерті Петра Дорофійовича Дорошенка — українського військового, політичного і державного діяча; Гетьмана Війська Запорозького, голови козацької держави на Правобережній Україні (1665—1676 рр.). (нар. 14 травня 1627 р.).
23 листопада — смерті Івана Григоровича Донець-Захаржевського — українського козацького військового діяча, наказного полковника Харківського слобідського козацького полку.
1 квітня — смерті Модеста Гриневецького — церковного діяча (УГКЦ), богослова та історика, джерелознавеця, професора і ректора Львівського університету. (нар.. 1758).
29 квітня — смерті Івана (Іринея) Фальковського (Фальківського) — українського науковця (історика, математика, географа, астронома), письменника, ректора Києво-Могилянської академії, єпископа Чигиринського, Смоленського і Дорогобузького. (нар. 1762).
3 травня — смерті Степана Руданського — українського поета, автора сатиричних віршів («Співрозмовки»), балад, ліричних творів (Повій, вітре, на Вкраїну), поем («Цар-Соловей», «Лірникові думки»). (нар. 1834 р.).
смерті Сергія Яворського — українського військового діяча, учасника антибільшовицького повстанського руху в Україні, учасника боротьби за незалежність України у XX столітті. (нар. 1892).
український літературний критик, публіцист, філософ та політичний діяч Дмитро Донцов
30 березня — смерті Дмитра Донцова — українського літературного критика, публіциста, філософа, політичного діяча; (нар.. 1883).
6 серпня — смерті Володимира Ройтера — український вчений, фізик, хімік, академік; (нар. 1903).
22 листопада — смерті Юрія Мушака — українського перекладача, педагога, літературознавця; (нар. 1904).
22 грудня — смерті Михайла Струкова — американського авіаконструктора українського походження; (нар.. 1883).
смерті Олекси Повстенка — українського архітектора, історика мистецтва; (нар. 1902).
Примітки
↑Профіль на офіційному сайті «Волині». Архів оригіналу за 9 липня 2021. Процитовано 3 липня 2021.
↑London 2019 - Maryna Piddubna. International Paralympic Committee(англ.). Архів оригіналу за 13 липня 2020. Процитовано 10 липня 2020.
↑ДЕЯНИЯ ВЕНГРОВ. Архів оригіналу за 28 березня 2014. Процитовано 23 січня 2022.
↑Історія Галича / М. П. Фіголь, О. М. Фіголь. — Л.: Світ; Галич: Давній Галич, 2000. — 184 с.: іл.
↑ абвгдежПро відзначення пам’ятних дат і ювілеїв у 2022—2023 роках Постанова Верховної Ради України № 1982-IX. // Голос України. — . Архівовано з джерела 4 січня 2022. Процитовано 8 січня 2022.
↑Проект вноситься народним депутатом України Фріс І. П. та іншими ПОСТАНОВА ВЕРХОВНОЇ РАДИ УКРАЇНИ Про відзначення 1125-ї річниці з часу першої писемної згадки про місто Галич. Архів оригіналу за 4 січня 2022. Процитовано 23 січня 2022.
↑ абКотляр М. Ф. Святослав Ярославич // Енциклопедія історії України
↑litopys.org.ua. Архів оригіналу за 12 червня 2018. Процитовано 4 січня 2019.
↑Юрій Мицик Битва під Оршею 1514 року[недоступне посилання]
↑За Новгородським літописом битва відбувалася на одному березі річки, оскільки війська всіх князів перейшли Калку. Ці дані не узгоджуються з Іпатіївським літописом, за яким побоїще тривало на обох берегах річки.
↑Літопис руський / Пер. з давньорус. Л. Є. Махновця; Відп. ред. О. В. Мишанич. — К.: Дніпро, 1989. — C. 382. Архів оригіналу за 9 листопада 2007. Процитовано 7 листопада 2007.
↑cerkvarium. Архієпископ Тельміський Іов (Геча): Автокефалія – це засіб забезпечити єдність і Церкви всередині держави, і між Помісними Церквами. cerkvarium.org (uk-ua) . Архів оригіналу за 14 вересня 2018. Процитовано 14 вересня 2018.
↑Історія міста Дубно. Архів оригіналу за 7 січня 2022. Процитовано 23 січня 2022.
↑Важливі історичні події. Архів оригіналу за 7 січня 2022. Процитовано 23 січня 2022.
↑Постанова Кабінету Міністрів України від 26 липня 2001 р. року № 878 «Про затвердження Списку історичних населених місць України ».
↑Лучик В. В. Етимологічний словник топонімів України / В. В. Лучик; відп. ред. В. Г. Скляренко. — К.: ВЦ «Академія», 2014.—544 с. (ст. 448) ISBN 978-966-580-454-3
↑Коментар до «Енеїди» Івана Котляревського та його історія [Архівовано 5 червня 2012 у Wayback Machine.] // Котляревський І. Енеїда / ком. О.Ставицького; мал. А. Базилевича. — Київ: Радянська школа, 1989
↑Турій О. «УКРАЇНСЬКА ІДЕЯ» в ГАЛИЧИНІ в середині XIX століття [Архівовано 29 грудня 2009 у Wayback Machine.]
↑Полянський О. Західна Україна у двох революціях. — Тернопіль : Джура, 1998. — 52 с.: іл. — С. 11.
↑Стеблій Ф.І. ГАЛИЦЬКО-РУСЬКА МАТИЦЯ [Електронний ресурс] // Енциклопедія історії України: Т. 2: Г-Д / Редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. НАН України. Інститут історії України. - К.: В-во "Наукова думка", 2004. - 688 с.: іл.. – Режим доступу: http://www.history.org.ua/?termin=Galycko_Ruska_matycja (останній перегляд: 16.06.2020). Архів оригіналу за 16 березня 2022.
↑ЗАСУДЖЕНИХ У 1923 РОЦІ ОТАМАНІВ ХОЛОДНОГО ЯРУ РЕАБІЛІТОВАНО. ДОКУМЕНТИ. Історична правда. Архів оригіналу за 28 листопада 2021. Процитовано 18 грудня 2021.
↑[Текст Рішення Ради послів держав Антанти щодо східних кордонів Польщі від 15 березня 1923 р. (англ.) League of Nations, Treaty Series. vol.15, 1923 p.261-265 (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 5 березня 2016. Процитовано 23 січня 2022. Текст Рішення Ради послів держав Антанти щодо східних кордонів Польщі від 15 березня 1923 р. (англ.) League of Nations, Treaty Series. vol.15, 1923 p.261-265]
↑Станіслав Цалик (1 серпня 2018). Блог історика: 1923 рік. Парадокси першої українізації (укр.) . bbc.com. Україна. Архів оригіналу за 22 січня 2022. Процитовано 22 січня 2022.
↑Петро Кралюк (26 квітня 2020). Українізація у 1923–1932 роках. Український національний рух становив загрозу для влади СРСР (укр.) . radiosvoboda.org. Архів оригіналу за 22 січня 2022. Процитовано 22 січня 2022.
↑Хроніка подій 1573—1576 років. Архів оригіналу за 8 січня 2022. Процитовано 23 січня 2022.
↑Білоус Н. О. До питання про запровадження маґдебурзького права в Києві [Архівовано 5 травня 2016 у Wayback Machine.] // українськогоісторичний журнал. — 2008. — № 1. — С. 125. — ISSN 0130-5247.
↑Gasztołdowie (01) [Архівовано 23 жовтня 2013 у Wayback Machine.] (пол.)
↑Макидонов А. В. Персональный состав административного аппарата Новороссии XVIII века. –. Запорожье: Просвіта, 2011. — С. 288—289.
↑Славянская энциклопедия. XVII век: в 2 т. Т. 1 А-М. / Авт. -сост. В. В. Богуславский. — М.: Олма-Пресс, 2004. — 780 с: ил.
↑Войтович Л. Князь Юрій-Болеслав Тройденович: ескіз портрета [Архівовано 29 квітня 2016 у Wayback Machine.]. — С. 209.
↑Микола Жарких. Міфічне «завоювання Києва» Гедиміном. Висновки. Архів оригіналу за 6 січня 2022. Процитовано 23 січня 2022.
↑Смерть великого князя Ольгерда. Архів оригіналу за 7 січня 2022. Процитовано 23 січня 2022.
↑(пол.) A."Antroponimia ukrainska" (Jerzy Krupski CZ 1502), A.Szlachta // Mytnik Irena. Imiennictwo ziemi Chełmskiej w XVI–XVII wieku. — Uniwersytet warszawski, Katedra ukrainistyki. — Warszawa–Lublin, 2019. — Vol. XV. — P. 143-144. — (Seria wydawnicza Katedry Ukrainistyki Uniwersytetu Warszawskiego i Uniwersytetu Przykarpackiego im. Wasyla Stefanyka pod red. Iryny Kononenko, Ireny Mytnik) — ISBN 978-83-954964-0-0. Архівовано з джерела 8 січня 2021, ISBN 978-83-8061-746-9
↑Оліфер Голуб «Стеблівець» — Гетьман, мореплавець, дипломат. Архів оригіналу за 5 вересня 2008. Процитовано 23 січня 2022.