Biharnagybajom
Biharnagybajom | |||
![]() | |||
Református templom | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Észak-Alföld | ||
Vármegye | Hajdú-Bihar | ||
Járás | Püspökladányi | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Szitó Sándor (független)[1] | ||
Irányítószám | 4172 | ||
Körzethívószám | 54 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 2383 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 44,71 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 61,35 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() Biharnagybajom Pozíció Hajdú-Bihar vármegye térképén | |||
Biharnagybajom weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Biharnagybajom témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Biharnagybajom nagyközség Hajdú-Bihar vármegye Püspökladányi járásában.
Fekvése
Biharnagybajom a Nagy-Sárréten fekszik, a hajdani sárréti vízi világ jellegzetes falva. Településszerkezetén a mai napig látható nyomot hagytak a vízfolyások, a mocsár jelenléte. A mocsárvilág meghatározó volt az itt élő emberek életében, hiszen a természet sosem adta könnyen egyébként bőven termő kincseit a sárréti pákászoknak, nádalóknak, a szigetszántó ősöknek.
Szomszédos települések: észak felől Báránd, kelet felől Nagyrábé, dél felől Füzesgyarmat, nyugat felől pedig Sárrétudvari.
Megközelítése
A településen végighúzódik, nagyjából északnyugat-délkeleti irányban a Püspökladányt Füzesgyarmaton át Szeghalommal összekötő 4212-es út, közúton ezen közelíthető meg az említett városok, illetve a 42-es és a 47-es főutak felől is. A keleti szomszédságában fekvő településekkel és Berettyóújfaluval a 4213-as út köti össze.
A hazai vasútvonalak közül a települést a MÁV Békéscsaba–Kötegyán–Vésztő–Püspökladány-vasútvonala érinti, amelynek jelenleg egy megállási pontja van itt. Biharnagybajom vasútállomás a település délnyugati részén helyezkedik el, közúti elérését a 4212-es útból kiágazó 42 316-os mellékút teszi lehetővé; a vonal állomásainak viszonylatában Füzesgyarmat vasútállomás és Sárrétudvari megállóhely között található. [Korábban Füzesgyarmat és Biharnagybajom között két, már megszűnt vasúti megállóhely is létezett, Kishagymás mh. és Csillagtanya mh., utóbbi szintén Biharnagybajom területén működött, a település központjától mintegy 4 kilométerre délre.]
Története, gazdasága
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b6/Lak%C3%B3h%C3%A1z%2C_n%C3%A9pi_%285205._sz%C3%A1m%C3%BA_m%C5%B1eml%C3%A9k%29.jpg/270px-Lak%C3%B3h%C3%A1z%2C_n%C3%A9pi_%285205._sz%C3%A1m%C3%BA_m%C5%B1eml%C3%A9k%29.jpg)
Első ismert írott említése a Váradi regestrumból maradt fenn, 1215-ből. Kettős faluként, Nagy- és Kisbajomként szerepel középkori történelmünkben. A nemesi falu, a szabadalmas népek által lakott település, ahol a község első temploma is állott, melyet Szent Andrásnak szenteltek.
A másik falut a várnépek (várjobbágyok) lakták. Pusztította a falut a tatár, s a török. A lakosságnak hatékony védelmet nyújtott a terjedelmes mocsár világ.
A 14. században a falu új földbirtokost kapott. Ez a család vette fel a Bajoni nevet. Az elkövetkező évszázadokban a Bajoni család Bihar vármegye egyik legjelentősebb nemesi családja. A település is egyre nagyobb lett, kiváltságokat szerzett, a Bajoni család pallosjogot kapott, 1552-ben pedig Ferdinánd császár mezővárosi rangra emelte.
A Bajoni család tagjai megtalálhatók Mátyás király udvarában és hadjárataiban. Egyik tagja, Zrínyi Miklós sógora, Bajoni János a Szigetvári vár védelmében halt hősi halált.
A község földvárát a 18. század elején pusztították el az osztrák hadak, miután gazdátlanul maradt a Bajoni család kihaltával.
Bajom népe elsőként csatlakozott a reformációhoz. Lelkipásztoruk volt Nógrádi Mátyás, aki a 18. században a Tiszántúli Református Egyházkerület püspöke lett.
A szabadsághoz szokott bajomi nép valamennyi függetlenségi harcból derekasan kivette részét.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c2/Lak%C3%B3h%C3%A1z%2C_n%C3%A9pi_%285205._sz%C3%A1m%C3%BA_m%C5%B1eml%C3%A9k%29_3.jpg/270px-Lak%C3%B3h%C3%A1z%2C_n%C3%A9pi_%285205._sz%C3%A1m%C3%BA_m%C5%B1eml%C3%A9k%29_3.jpg)
A legjellemzőbb ősi háziipar a gyékénykötés, amelyet még a hatvanas években is tömegesen űztek.
Nagybajom 1890-től 1950-ig Bihar vármegye Sárréti járásának székhelye volt, de az egyéb intézmények, melyeket általában a járási székhelyen helyeztek el (mint a járásbíróság és az adóhivatal) nem itt voltak, hanem Berettyóújfaluban. Érzékeny veszteség volt a településnek a trianoni békeszerződés, illetve annak eredményeként a Nagyváraddal való társadalmi, gazdasági és kulturális kapcsolatok túlnyomó részének elvesztése. Ez mind a település társadalmi, mind a gazdasági életében súlyos visszaesést jelentett.
Az 1950-es megyerendezés során a Sárréti járás az újonnan létrehozott Hajdú-Bihar megye része lett, de pár hónappal később az 1950-es járásrendezés során meg is szüntették, Biharnagybajomot a Püspökladányi járáshoz csatolták.
Az 1950-es évek első felében beindult iparosodás, mely a kőolajbányászatra épült, a 60-as évek elejére megszűnt. Az elmúlt évtizedekben a keleti országrész minden gondjából bőven kijutott a bajomiaknak is.
Közélete
Polgármesterei
Időszak | Polgármester | Párt |
---|---|---|
1990–1994 | Kacska Zoltán | független[3] |
1994–1998 | független[4] | |
1998–2002 | Orbán Ferenc Imre | független[5] |
2002–2006 | Kovács László | MSZP[6] |
2006–2010 | Szitó Sándor | BNB Egyesület[7] |
2010–2014 | Fidesz[8] | |
2014–2019 | független[9] | |
2019–2024 | független[1] | |
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 2840 | 2845 | 2824 | 2508 | 2428 | 2383 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
2001-ben a település lakosságának 96%-a magyar, 4%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.[10]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 91,4%-a magyarnak, 13,3% cigánynak, 0,2% románnak mondta magát (8,6% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: református 32,5%, római katolikus 2%, görögkatolikus 0,5%, felekezeten kívüli 52,5% (11,6% nem válaszolt).[11]
2022-ben a lakosság 94,2%-a vallotta magát magyarnak, 14,3% cigánynak, 0,3% románnak, 0,1% szerbnek, 0,8% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (5,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 24,8% volt református, 1% római katolikus, 0,6% görög katolikus, 0,2% ortodox, 1,7% egyéb keresztény, 0,3% egyéb katolikus, 33,6% felekezeten kívüli (37,7% nem válaszolt).[12]
Ismert bajomiak
- Nadányi János református lelkész és történetíró itt élt egy ideig és itt halt meg 1707. július 8-án.
- Bajomi Lázár Endre (1914–1987) író, műfordító újságíró, szerkesztő, lektor, a francia kultúra elkötelezett közvetítője. Elnyerte Párizs városának aranyérmét (1982), és az Ordre des arts et des lettres (1985) kitüntetést.
- Szűcs Sándor (1903–1982) etnográfus, író, múzeumigazgató, a Sárrét tudósa
- Daróczy Sándor (1935–1996) fizikus, a fizikai tudomány kandidátusa (1979) tanszékvezető egyetemi docens. Elnyerte az Eötvös Loránd Fizikai Társulat Selényi Pál-díját.
- Váncsa István (1949) újságíró, publicista, médiaszemélyiség. Elismerései:Opus-díj (1992),Pulitzer-emlékdíj (1993), a Krúdy Gyula-alapítvány díja (1993), Szabad Sajtó Díj (1996), Literatúra-díj (1996).
- Mile Sándor (1949–2020) magyar bajnok labdarúgó
- Szőllősi István (1924–2016) vegyészmérnök, a vegyipari tudományok kandidátusa, (1960) A BME Műanyag és Gumiipari Tanszék docense, tankönyvíró, laborvezető
- Itt született Jeney Lajos (1933–2014) Ybl Miklós-díjas építész, akit 1992-ben díszpolgárrá is választottak a településen.
Jegyzetek
- ↑ a b Biharnagybajom települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 25.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Biharnagybajom települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Biharnagybajom települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 1.)
- ↑ Biharnagybajom települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 2.)
- ↑ Biharnagybajom települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 2.)
- ↑ Biharnagybajom települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 2.)
- ↑ Biharnagybajom települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 11.)
- ↑ Biharnagybajom települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. március 2.)
- ↑ A 2001-es népszámlálás nemzetiségi adatsora
- ↑ Biharnagybajom Helységnévtár
- ↑ Biharnagybajom Helységnévtár
További információk
- Biharnagybajom hivatalos weboldala
Földrajzportál
Magyarország-portál