Kaba
Kaba | |||
![]() | |||
Kaba település a magasból | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Észak-Alföld | ||
Vármegye | Hajdú-Bihar | ||
Járás | Püspökladányi | ||
Jogállás | város | ||
Polgármester | Szegi Emma (Fidesz-KDNP)[1] | ||
Irányítószám | 4183 | ||
Körzethívószám | 54 | ||
Testvértelepülései | Lista Élesd | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 5278 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 61,1 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 95,04 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() Kaba Pozíció Hajdú-Bihar vármegye térképén | |||
Kaba weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Kaba témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
![]() | Nem tévesztendő össze a következővel: Kaba (keresztnév). |
![]() | Nem tévesztendő össze a következővel: Kabasólyom. |
Kaba alföldi, Hajdú-Bihar vármegyei település a Püspökladányi járásban. Városi rangját 2003. július 1-jén kapta.
Fekvése
Az Alföldön, a Hajdúság déli részén fekszik.
A szomszédos települések: északkelet felől Hajdúszoboszló, kelet felől Hajdúszovát, délkelet felől Tetétlen, dél-délnyugat felől Báránd, délnyugat felől Püspökladány, északnyugat felől pedig Nádudvar. A megyeszékhelytől, Debrecentől 32 kilométerre délre helyezkedik el.
Megközelítése
Legfontosabb közúti megközelítési útvonala a 4-es főút, mely közvetlenül a belterületének nyugati széle mellett halad el, ezen érhető el Budapest-Szolnok és Debrecen felől is. Nádudvarral, illetve Földessel a 3407-es, Báránddal és Sárrétudvarival a 4801-es, Hajdúszováttal a 4802-es út köti össze.
A hazai vasútvonalak közül a települést a Budapest–Záhony-vasútvonal érinti, melynek egy megállási pontja van itt. Kaba vasútállomás a település északi széle közelében helyezkedik el, közvetlenül a 4-es főút mellett.
Kabáról autóbuszjáratokkal lehet eljutni a környező, kisebb települések közül Tetétlenre, Földesre, Berettyóújfaluba és Nádudvarra is.
Története
Kaba Árpád-kori település. Először a Váradi regestrum említi Kabai Cseke és Mád nevével kapcsolatban, a községre vonatkozó első okirat 1355-ből, Nagy Lajos király adományleveléből ismert, amikor a király Kabát a szomszédos Keserűegyház és Szovát falukkal együtt Literáti Mihály tárnokmesternek adományozta.
Nevével kapcsolatban 1527-ben, a török adózással kapcsolatban találkozhatunk újra, amikor a község 41 családfőjét sorolják fel. 1594-ben a falut a tatárok égetik fel, lakosait is kardélre hányva. Az eddig Szabolcs megyéhez tartozó puszta falu pedig a Bocskai tulajdonában levő Kereki-vár tartozéka lett, és ez időtől kezdve ez két országhoz való tartozást is jelentett, mivel Szabolcs megye a királyi Magyarország, Bihar megye pedig Erdély része volt. Ebből eredhetett a település Vajda Kaba elnevezése is, megkülönböztetésként a kunsági Kábától, és egyúttal utalva a fejedelmek akkoriban még vajda elnevezésére is. Később neve Hajdú Kabaként is szerepelt, és az erdélyi törvénykönyv is a hajdúvárosok között sorolta fel.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/20/A_kabai_tavak_l%C3%A9gi_felv%C3%A9telen.jpg/265px-A_kabai_tavak_l%C3%A9gi_felv%C3%A9telen.jpg)
1608-ban mint puszta falu az erdélyi Bánffyak birtokaként van feltüntetve, később azonban újratelepült, mivel az 1692-es összeírásban a kabai és sassi hajdú lakosokkal együtt szerepelt, majd a bihari hajdúvárosokkal együtt az Eszterházyak derecskei uradalmának része lett. Az Esterházyak uralma egyúttal Kaba hajdúvárosi kiváltságainak elvesztésével is járt, lakói 1719-ben tömege- sen költöztek át Békésszentandrásra. Lakossága állandóan perben állt az urasággal; a volt hajdúvárosok többször is együttesen léptek fel az Esterházyakkal szemben. A lakosság részére az országosan elrendelt Urbárium sem hozott megnyugvást, az örökös szembenállásnak csak a jobbágyfelszabadítás után, 1865-ben - egyúttal az Esterházy-uradalom eladásával járó úrbéri egyezség vetett véget.
1857. április 15-én este 10 óra körül meteorit csapódott be Kaba határában. (Lásd: Kabai meteorit.)
1904. június 1-jétől 1971. december 31–ig működött a Kaba–Nádudvar-vasútvonal.
A 2006-os év nagy eseménye a cukorgyár bezárásával kapcsolatos válság[3] volt.
Közélete
Polgármesterei
Időszak | Polgármester | Párt | Megjegyzés |
---|---|---|---|
1990–1994 | Sári Győző | MSZP[4] | |
1994–1998 | MSZP[5] | ||
1998–2002 | Szűcs Béla | MSZP[6] | |
2002–2004 | MSZP[7] | a képviselő-testület feloszlatta magát | |
2004–2006 | MSZP-SZDSZ[8] | Időközi választás: 2004. február 22. | |
2006–2010 | Szegi Emma | független[9] | |
2010–2014 | független[10] | ||
2014–2019 | Fidesz-KDNP[11] | ||
2019–2024 | Fidesz-KDNP[1] | ||
2024– | Fidesz-KDNP[12] |
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 6005 | 5946 | 5878 | 5449 | 5308 | 5278 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
2001-ben a település lakosságának 97%-a magyar, 3%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.[13]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 90,3%-a magyarnak, 3,7% cigánynak mondta magát (9,6% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 4,3%, református 34%, görögkatolikus 0,5%, felekezeten kívüli 36,6% (23,6% nem válaszolt).[14]
2022-ben a lakosság 93,3%-a vallotta magát magyarnak, 3,4% cigánynak, 0,2% románnak, 0,1% szlovénnek, 1,8% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (6,6% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 24,3% volt református, 2,5% római katolikus, 0,6% görög katolikus, 0,8% egyéb keresztény, 0,3% egyéb katolikus, 32,7% felekezeten kívüli (38,6% nem válaszolt).[15]
Nevezetességek
- Városháza
- Református templom
- Szent István-szobor
- Világháborús emlékmű
- Kabai meteorit: Kaba városa világhírre tett szert az 1857-ben itt hullott meteorit révén. A meteoritot a várostól északra eső külterületen (tanyán) lakó Szilágyi Gábor kabai gazda találta meg, miután április 15-én este megfigyelte a lehullását. Reggel tért vissza a helyszínre, ahol „horkantott” a lova, és ott gyűjtötte be a 2,5 kilogrammos kőzetdarabot. A debreceni Református Kollégiumba eljuttatott meteoritot Török József, az intézmény természetrajz tanára tanulmányozta elsőként.
- Az új közművelődési ház, amely Mácsai Sándor nevét viseli
- Városi Gyógyfürdő
Kabai városi fürdő
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9a/Kabai_v%C3%A1rosi_f%C3%BCrd%C5%91_l%C3%A9gi_fot%C3%B3n.jpg/265px-Kabai_v%C3%A1rosi_f%C3%BCrd%C5%91_l%C3%A9gi_fot%C3%B3n.jpg)
Az a terület, ahol most a kabai fürdő fekszik, 1908-ban Szabó Mihály tulajdona volt, aki 150 méteres kutat fúratott, és csaknem 40 °C-os vizet talált. Orvosi vizsgálat és vegyelemzés után kiderült, hogy a víz ásványi anyagokban gazdag, valamint gyógyhatású. A második kutat 1937-ben fúrták Bagi István tulajdonos megbízásából. Bartha Ferenc kútfúró mester 535 méter mélységben találta meg a gyógyvizet. A kút percenként 450 liter vizet szolgáltatott. A vízzel együtt naponta 500 köbméter 94%-os metángáz tört elő. Bagi István a vízből leválasztott gázt egy malom üzemeltetésére is felhasználta. A termálmedence építésére csak 1959-ben került sor, ezután a fürdő a helyi tanácshoz került. A medence csak 1965-re készült el.
2002-ben a kabai termálvíz „gyógyvíz” minősítést kapott, a szomszédos Hajdúszoboszló híres vizéhez hasonló jellemzőkkel bír. Az Országos Közegészségügyi Intézet szakvéleményében megállapította, hogy a kút vize 5226 mg/l összes ásványi anyag tartalmú víz, nátrium-kloridos típusú jódiontartalma alapján a jódos vizek csoportjába tartozó, metakovasavat és metabórsavat tartalmazó termálvíz.[16]
Híres emberek
- Itt született Beke Zoltán színész, a Puskák és galambok, a Légy jó mindhalálig stb. gyermekszínésze
- Itt született Juhász Nagy Sándor (1883–1946) politikus, jogász, az őszirózsás forradalom egyik meghatározó alakja
- Itt született Bánszky Pál művészettörténész és néprajzkutató. A Magyar Művészeti Akadémia tagja
- Itt született Berek Lajos magyar honvéd mérnökezredes, szobrászművész
- Itt született Bölöni Kiss István kétszeres Jászai Mari-díjas bábművész
- Itt született Csiha Judit jogász, politikus, országgyűlési képviselő, egykori tárca nélküli miniszter.
- Itt tevékenykedett Kállai Kristóf, roma származású oboaművész
- Itt született Nagy Mihály régész
- Itt született Nagy Miklós gépészmérnök, művelődéspolitikus, egykori művelődésügyi miniszter
- Itt született Mácsai Sándor karnagy, zenepedagógus, zeneszerző
Testvérvárosok
Dzierzkowice, Lengyelország
Élesd, Románia
Hegyközcsatár, Románia
Jegyzetek
- ↑ a b Kaba települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 31.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Kossuth Rádió: Fizet az EU, hogy bezárják a cukorgyárat[halott link]
- ↑ Kaba települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Kaba települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 26.)
- ↑ Kaba települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. május 7.)
- ↑ Kaba települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. május 7.)
- ↑ Kaba települési időközi választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2004. február 22. (Hozzáférés: 2020. május 27.)
- ↑ Kaba települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. május 7.)
- ↑ Kaba települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 6.)
- ↑ Kaba települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. május 7.)
- ↑ Polgármester-választás. (Hozzáférés: 2024. június 9.)
- ↑ A 2001-es népszámlálás nemzetiségi adatsora
- ↑ Kaba Helységnévtár
- ↑ Kaba Helységnévtár
- ↑ Kaba: Fürdő története[halott link]
Források
- Gonda Ferenc: Kaba története [1]
További információk
- Kaba hivatalos honlapja
- Kaba közigazgatási portálja Archiválva 2016. július 2-i dátummal a Wayback Machine-ben
Földrajzportál
Magyarország-portál