Cák
Cák | |||
![]() | |||
A műemlék pincesor | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Nyugat-Dunántúl | ||
Vármegye | Vas | ||
Járás | Kőszegi | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Tóth Szabolcs (független)[1] | ||
Irányítószám | 9725 | ||
Körzethívószám | 94 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 293 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 39,2 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 6,48 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() Cák Pozíció Vas vármegye térképén | |||
Cák weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Cák témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Cák (németül: Zackenbach) község Vas vármegyében, a Kőszegi járásban.
Fekvése
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d3/K%C5%91szegi-hegys%C3%A9g.svg/210px-K%C5%91szegi-hegys%C3%A9g.svg.png)
A Kőszeghegyalján elhelyezkedő falu Szombathelytől 25 kilométerre északnyugatra, Kőszegtől 6 kilométerre nyugatra fekszik, a Kőszegi-hegység keleti lábánál.
A szomszédos települések: délkelet felől Kőszegdoroszló, dél felől Kőszegszerdahely, délnyugat felől pedig Velem; a legközelebbi város a 6 kilométerre északra fekvő Kőszeg, melynek azonban a község csak lakatlan, erdős külterületeivel határos.
Megközelítése
Csak közúton közelíthető meg, a Kőszegtől Kőszegszerdahelyig vezető 8719-es úton. Központja vonatkozásában zsáktelepülésnek is tekinthető, mivel az csak az előbbi útról leágazó 87 127-es számú mellékúton érhető el.
Története
A község területén már a római korban laktak emberek, ezt bizonyítják a határában előkerült római kori sírok. A 8. század végéről származik az a két frank szárnyas vaslándzsa, amit szintén itt találtak.
A mai települést 1279-ben villa Chak néven említik először. Kezdetben a velemi Szent Vid várának tartozéka volt, majd a rohonci uradalomhoz tartozott. A 13. – 14. században a Németújváriak birtoka. 1405-ben Luxemburgi Zsigmond Garai Miklósnak adományozta. A későbbiekben Morgenwerder Jakab, Mátyás király tüzérmestere, a Baumkirchner-család, majd a Batthyányak voltak a birtokosai. 1532-ben a török pusztította, 1573-ban és 1606-ban a keresztény katonaság égette fel a falut. Leégett sok ház, és három egész telkes jobbágy maga is lángok martaléka lett.[3]
Vas vármegye 1857. évi kataszteri térképén[4] "H.N. von Czák" fejléccel, ami minden bizonnyal cáki házszámokra és háztulajdonosokra utal, a következő lista található (a listát a cáki Felső-erdőnél helyezte el a térkép készítője):
H.N von Czak | H.N von Czak | H.N von Czak |
---|---|---|
1. Héra János | 21. Kovats Mihály | 41. Porkolab Karoly |
2. Horváth Mihály | 22. Szalay Márton | 42. Varga Marton |
3. Héra István | 23. Héra Mihály | 43. Gazdok István |
4. Pontos János | 24. ifj. Héra Mihály | 44. ??? János |
5. Horwath János | 25. Horváth László | 45. Molnar János |
6. Abert János | 26. Horváth János | 46. Horváth Mihálné |
7. Hólósy István | 27. Molnar István | 47. Sipos Martonné |
8. Porkolab Istvánné | 28. Szigethi Pál | 48. Horváth János |
9. Hód István | 29. Mészáros Ferenc | 49. Hod István |
10. Sipos István | 30. ??? István | 50. Holzman János |
11. Haramia István | 31. Tóth Ferenz | 51. Sebestian János |
12. Rudy István | 32. Czigödi István | 52. Kovats János |
13. Kiss Ferenc | 33. Gazdag Márton | 53. Varga Ádám |
14. Héra János | 34. Nedelski Éva | |
15. Horváth István | 35. Szalay György | |
16. Abért Mihály | 36. Horváth János | |
17. Varga István | 37. Horváth Mihály | 57. Héra Ádám |
18. Héra Ádám | 38. Héra Ádám | ∅ Héra Márton |
19. Abért Sándorné | 39. Varga János | ∅ Hod Márton |
20. Gazdag Mihály |
A községre súlyos csapást jelentett, hogy a szőlőültetvényeket a 19. század második felében kitört filoxérajárvány elpusztította. A lakosság ekkor a gyümölcstermesztésre állt át, melyek közül a legjelentősebb a gesztenyetermesztés volt. A falu északi részén kőbánya működött, illetve fakitermelés jelentett még megélhetést.
Vályi András szerint "CZÁK. Czáka, Czakenbak. Magyar, és elegyes falu Vas Vármegyében, földes Ura Hertzeg Battyáni, Ő Eminentiája, lakosai katolikusok, fekszik a’ Köszegi járásban, Szerdahelynek szomszédságában, földgye soványas, határja szoross, bora meglehetős, eladásra jó alkalmatossága lévén, második Osztálybéli."[5]
Fényes Elek szerint "Czák, magyar falu, Vas vmgyében, a rohonczi uradalomban, 183 k., 176 evang. lak. Van szőlőhegye, erdeje. Ut. p. Kőszeg."[6]
Vas vármegye monográfiája szerint "Czák magyar falu, 57 házzal és 291 r. kath. és ág. ev. lakossal. Postája és távírója Kőszeg. A község a XIII. században Szt.-Vid várához tartozott és Németujvári Miklós volt a földesura. A község utczáján egy csermely folyik végig, mely a falu erdejében ered. Határában két kőbánya van. A rohonczi uradalomhoz tartozott."[7]
1910-ben Cáknak 313 magyar lakosa volt. Vas vármegye Kőszegi járásához tartozott.
1940-ig a település neve Czák volt, majd egyszerűsödött a ma használatos elnevezésre. A községben 1960-ig egyéni gazdálkodás folyt. Az 1951-ben alakult TSZ Kőszegdoroszlón kezdte meg működését, majd 1968-ban Kőszeg-Hegyalja MTSZ néven folytatta a környező 5 faluban: Cák, Kőszegszerdahely, Kőszegdoroszló, Velem, Bozsok területén a gazdálkodást.
1950-ben felső iskola épült. 1960-tól körzeti orvos van a községben. A temető ravatalozója 1972-ben készült el. 1980. szeptember 1-jén megszűnik az alsó tagozatosra szűkült iskola és Kőszegszerdahelyre költözik. 1980-ban megalakult a Kőszegi Tájvédelmi Körzet, 1997-ben alapító tagja az Írottkő Natúrparknak.[3]
A falut a természeti katasztrófák sem kerülték el: 2009. június 24-én például, egy másfél napos esőzést követően a Kőszegi-hegységből lezúduló árvíz több utcát és hidat megrongált.[8]
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Ördög László (független)[9]
- 1994–1998: Tóth Miklós (SZDSZ)[10]
- 1998–2002: Pontyos György (független)[11]
- 2002–2006: Pontyos György (független)[12]
- 2006–2010: Pontyos György (független)[13]
- 2010–2014: Paukovics Józsefné (független)[14]
- 2014–2019: Paukovics Józsefné (független)[15]
- 2019–2024: Tóth Szabolcs (független)[16]
- 2024– : Tóth Szabolcs (független)[1]
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 285 | 271 | 259 | 268 | 286 | 293 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 91,6%-a magyarnak, 11,7% németnek, 0,7% cigánynak mondta magát (7,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 51,8%, református 3,3%, evangélikus 13,1%, felekezet nélküli 11,3% (17,9% nem nyilatkozott).[17]
Nevezetességei
Szent Péter és Pál római katolikus templom
1697-ben már Kőszegszerdahely filiája és ekkor már van egy leromlott temploma. Az egyházi birtokait az uradalom foglalta el. 1733-ban arról értesülünk, hogy a régi Szent Péter és Pál templomból már csak egy torony áll. 1757-ben még romladozó régi tornya látszik, de 1786-ban már sem temploma sem papja nem volt Cáknak.[3]
1894 őszén Szombathelyi Hidasy Kornél megyés püspök szentelte fel a Szent Péter és Pálnak titulált katolikus templomot, amelynek tervezője Ludwig Schöne bécsi építész. A Kőszeg és Vidéke 1894. 47.02.2. számában így ír: "A templom munkálkodott: Schapfer Pál, Paller András, Lauringer János, Wilfinger József, Petán Mátyás, Tangl Adolf, Güntner János, Eberhard Sándor és Huber József, Gál József, Gruber Adolf, Lemke Károly.... A mellékoltár a czáki nők gyűjtésének eredménye, úgy a szép zászló is. Az egyházi ruhákat a szerdahelyi plébános szerezte. Az új csillárt pedig özv. Weiszenbeckné asszony Kőszegről ajándékozta..." Dr. Seregély István kőszegszerdahelyi plébánosi szolgálata (1974-1981) idején, a plébániához tartozó többi templommal együtt, a cáki templomot is felújították 1976-ban. Dr. Seregély István irányításával a Kőszegszerdahely, Velem, Cák és Kőszegdoroszló lakói olyan időszakban újították fel a templomokat, amikor a hivatalos körök azokat feleslegesnek tartották. A templom legújabb felújítása pedig 2012 augusztusában fejeződött be.
Cáki pincesor
Szabadtéri Néprajzi Múzeumát az ősi műemlék pincesor alkotja. A 18. – 19. századi talpgerendás, boronafalú, előreugró tetőszerkezetű, zsúppal fedett épületeket kezdetben bor, majd később gyümölcs tárolására használták.
- Cák látképe Kőszegszerdahely felől
- Cák főutcája a templommal
- A pincesor
Jegyzetek
- ↑ a b Cák települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2024. június 9. (Hozzáférés: 2024. augusztus 16.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ a b c [Cák Község Építési Örökségvédelmi Hatástanulmánya - Gergye Péter-2002.]
- ↑ http://archivportal.arcanum.hu/kataszter/
- ↑ Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
- ↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.
- ↑ Magyarország vármegyéi és városai Vas vármegye szerk. Borovszky Samu, Bp. 1898.
- ↑ Némethy Mária (2009. június 24.). Házakat, pincéket, öntött el a hegyekből lezúduló áradat - árvíz Kőszeg környékén. Vas Népe. [2009. június 27-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. március 4.)
- ↑ Cák települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Cák települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 3.)
- ↑ Cák települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 7.)
- ↑ Cák települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 7.)
- ↑ Cák települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 7.)
- ↑ Cák települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2019. december 4.)
- ↑ Cák települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. március 7.)
- ↑ Cák települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 26.)
- ↑ Cák Helységnévtár
További információk
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/70/C%C3%A1k.jpg/300px-C%C3%A1k.jpg)
- Cák az Írottkő Natúrpark honlapján
- Cák térképe Archiválva 2007. szeptember 30-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Cák Kőszeg város honlapján
- Az Alpokalja Online cikke
- A pincesor a Savaria Múzeum honlapján
- Megyei kataszteri térképek
- Cák ősi pincesorában megállt az idő
Kapcsolódó szócikkek
Magyarország-portál
Földrajzportál