Kemenesmagasi
Kemenesmagasi | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Régió | Nyugat-Dunántúl |
Vármegye | Vas |
Járás | Celldömölki |
Jogállás | község |
Polgármester | Sebestyén Zoltán (független)[1] |
Irányítószám | 9522 |
Körzethívószám | 95 |
Népesség | |
Teljes népesség | 810 fő (2023. jan. 1.)[2] |
Népsűrűség | 24,28 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Terület | 33,19 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() Kemenesmagasi Pozíció Vas vármegye térképén | |
Kemenesmagasi weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Kemenesmagasi témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Kemenesmagasi község Vas vármegyében, a Celldömölki járásban.
Fekvése
Kemenesalja északi részén, a Marcal mellékének síkjában fekszik a csaknem ezer lakosú község. Területének nagyobb része jellegzetes Kemenes-vidéki síkság, mely többnyire mezőgazdasági művelés alatt áll. Csak délre, a Marcal folyó és a Cinca-patak találkozásának környékén levő rétek, és a Szergény felé eső határrészen emelkedő kicsiny vulkanikus dombok erdőfoltjai különülnek el a tájból. A falutól északra már más a táj jellege, a Cser (Kemeneshát) alacsony fennsíkjának kiterjedt erdőségei húzódnak.
Megközelítése
A fő közlekedési utaktól távol esik a település; Celldömölk felől érkezve a Kemenesszentmárton-Vönöck irányába tartó 8611-es úton haladva, majd Vönöck déli szélén a 8412-es útra (jobbra) letérve érhetjük el a falut.
Vasútvonal nem érinti, a legközelebbi vasúti csatlakozási lehetőség a Győr–Celldömölk-vasútvonal Vinár vasútállomása, mintegy 8 kilométerre délkeletre. Autóbusszal viszont könnyen megközelíthető a Celldömölk-Vönöck-Szergény között (hétvégén is) közlekedő 6819-es busszal.
Története
A mai ezer körüli lakosú település 1906-ban jött létre Nemesmagasi és Pórmagasi egyesítéséből. A korábban valószínűleg egy település (Mogos 1331; Magassi 1353) a 14. században válhatott külön. A főleg kisnemesi birtoklású részből lett Alsó- vagy Nemesmagasi. A Szent Mauríciusz Monostor kezébe került másik rész neve először a tulajdonosok miatt változott meg (Apathfölde 1433, Apathy magassy 1447), később elhelyezkedése illetve lakosai alapján kapta a Felső- és Pórmagasi elnevezést (1587, 1643). Pórmagasit a bencések a Garai és a Magassy családoknak adták bérbe, később az Esterházyak pápai uradalmának lett része. Nemesmagasi az 1754. évi statisztikai összeírás alapján a Dunántúl „legnemesebb" községei közé tartozott, hisz a század eleji huszonnéggyel szemben ötvenkét nemest írtak össze (Berzsenyi, Guoth, Győrffy, Illés, Magassy, Mesterházy és a Smidéliusz családok). Nemesmagasiban már 1848 előtt kaszinó működött. 1944-ben, a német megszállás után Darvas József író, szerkesztő, politikus a községben volt illegalitásban a háború végéig. Ennek emlékét tábla is őrzi.
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Böröndy Jenő (független)
- 1994–1998: Balogh Ferenc (független)
- 1998–2002: Veszprémi Roland (független)
- 2002–2006: Veszprémi Roland István (független)
- 2006–2010: Kovács Károly Vilmos (független)
- 2010–2014: Kovács Károly Vilmos (független)
- 2014–2019: Sebestyén Zoltán Gyula (független)
- 2019–2024: Sebestyén Zoltán (független)
- 2024– : Mesterházyné Budinszky Adrienn (független)
Alpolgármester
- 2021– : Berghoffer Gábor (független)
![]() | Ez a szakasz egyelőre üres vagy erősen hiányos. Segíts te is a kibővítésében! |
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 826 | 812 | 804 | 827 | 836 | 810 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 93%-a magyarnak, 0,6% németnek, 0,5% cigánynak mondta magát (6,8% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 24,3%, református 0,7%, evangélikus 52,9%, felekezet nélküli 3,6% (17,9% nem nyilatkozott).[3]
Nevezetességei
- Jézus Szíve katolikus templom
- Berzsenyi család kriptája
- Kemenesmagasi Kulturális és Hagyományörző Egyesület
Híres emberek
Itt született:
- Papp Ferenc (1871–1943) irodalomtörténész, az MTA tagja.
- Győrffy Béla (1928–2002) agrármérnök, növénynemesítő, az MTA rendes tagja.
- Jánossy Gábor (1870–1945) árvaszéki elnök, országgyűlési képviselő.
Kemenesmagasi Citerazenekar és Népdalkör Hagyományőrző Egyesület
A Kemenesmagasi Citeraegyüttes és Népdalkör a Röpülj páva-mozgalom második hajtásaként 1978-ban alakult meg. Évente 25-30 szereplésre kap meghívást, s a szakmai minősítők sem maradhatnak el. 2007-ben kiadták az első saját készítésű CD lemezüket, Szépen muzsikálnak, szépen verbuválnak címmel. 2009-ben közös CD felvételt készítettek erdélyi testvéreikkel, a Brassó megyei Négyfalusi Polifónia Kórussal. 2010-ben elkészült az együttes második CD lemeze. A lemezen történelmi korokat énekelnek meg.
Jegyzetek
- ↑ Forráshivatkozás-hiba: Érvénytelen
<ref>
címke; nincs megadva szöveg a(z)19önkvál
nevű lábjegyzeteknek - ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Kemenesmagasi Helységnévtár
További információk
- Kemenesmagasi Citerazenekar honlapja
Kapcsolódó szócikkek
Magyarország-portál
Földrajzportál