Németh Miklós (atléta)
![]() | Ez a szócikk az olimpiai bajnok gerelyhajítóról szól. Hasonló címmel lásd még: Németh Miklós (egyértelműsítő lap). |
Németh Miklós | |
Született | 1946. október 23. (77 éves) Budapest |
Állampolgársága | magyar |
Nemzetisége | magyar |
Házastársa | Teér Judit |
Szülei | Németh Imre |
Foglalkozása |
|
Kitüntetései | Bislett medal (1978) |
Magassága | 183 cm |
Testtömege | 92 kg |
Atlétapályafutása | |
Versenyszám | gerelyhajítás |
Klub | Bp. Vasas (1962–1965) TFSE (1965–1970) Bp. Vasas (1970–1984) |
| |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Szerzett érmek | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
Németh Miklós (Budapest, 1946. október 23. –) olimpiai bajnok gerelyhajító, edző, feltaláló és vállalkozó. Apja Németh Imre olimpiai bajnok kalapácsvető.
Sportpályafutása
Németh Miklós Budapesten született Németh Imre és Kondorosi Erzsébet másodszülött gyermekeként. A sportot már nagyon fiatalon versenyszerűen űzte, kislabdahajításban már 13 évesen elért kimagasló eredményeket. Atlétikai pályafutását viszont távolugróként kezdte majd a későbbiekben váltott gerelyhajításra egy komolyabb sérülése után. Nemzetközi szintű eredményeit mind gerelyhajításban érte el. Előbb a Lórántffy Zsuzsanna, később a Marczibányi téri Általános Iskolába járt, majd a Kandó Kálmán Híradás- és Műszeripari Technikumba nyert felvételt (1961–1965). Középiskola után a Testnevelési Főiskolára (TF) tanulója volt, ahol tanári szakon végzett 1969-ben. A TF-en mai napig ő tartja a függeszkedési rekordot (kötélmászás lábak segítsége nélkül). Később a Marx Károly Közgazdaságtudományi Egyetem hallgatója Nemzetközi Kapcsolatok szakon (1969–1973).
1962-től a Budapesti Vasas, 1965-től a Testnevelési Főiskola SE, majd 1970-től 1984-ig ismét a Vasas atlétája volt. 1965-től 1983-ig szerepelt a magyar atlétikai válogatottban. 1967-ben az Európa-válogatott, 1977-ben a világválogatott tagja volt. Négyszer javította meg a gerelyhajítás országos csúcsát, ő volt az első magyar atléta, aki gerelyhajításban túldobta a 90 métert. Az 1968. évi mexikóvárosi olimpiától kezdve négy egymást követő olimpián vett részt (1968-Mexikó – 17. (sérülten); 1972 München – 7. helyezés; 1976 Montreal – 1. helyezés; 1980 Moszkva – 8. helyezés). Az 1976. évi montreali olimpián – világcsúccsal – olimpiai bajnoki címet szerzett. 1966-ban Európa-bajnoki ötödik, 1971-ben kilencedik, 1974-ben hetedik, 1978-ban hatodik volt.
1976-ban az év sportolójává választották. 1975-ben, 1976-ban és 1977-ben ő kapta az év atlétája címet. Az aktív sportolást 1984-ben fejezte be.
Sportolói évei alatt sokat tett a hazai atlétika népszerűsítésében. Többek között a Budapest Nagydíj Atlétikai Grand Prix verseny egyik szervező menedzsere 1977 és 1985 között.
Visszavonulása után számtalan gerelyhajító atléta edzője volt (1983–1992); leghíresebbek ezek közül Tessa Sanderson (1992 - olimpiai aranyérmes) és Jan Železný (1992, 1996 és 2000 - olimpiai aranyérmes és világcsúcstartó). 1981 és 1984 között az olasz atlétikai női válogatott gerelyhajítóinak edzője.
1986-ban piacra dobta ’Body Roll’ nevű találmányát, amely egy hengeres szerkezet, ami tartásjavításra, izomerősítésre és nyújtásra, valamint a mozgásügyesség fejlesztésére alkalmazható. 1987-ben megalapította mai napig működő gerelygyártó cégét. A kilencvenes években szabadalmaztatta érdes felületű gerelyek gyártását és forgalmazását. A Flying History nevű sporteszközzel 1990 júliusában Železný (89,66 m), majd Steve Backley (90,98 m) ért el az aktuális világcsúcsnál jobb eredményt. 1991-ben a Németh-féle és a többi hasonlóan érdes felületű gerelyt betiltották. 1992 augusztusában Železný (94,74 m) újabb világcsúcsot ért el, ezúttal a 80 + R típusú gerellyel. Ezt az eredményt az IAAF nem hitelesítette, szabálytalan gerelyre hivatkozva.
2000-es évek elején alapította meg Németh és Társa Kft. nevű cégét, amelynek fő profilja műfüves és szintetikus felületű sportpályák építése.
1991-ben a Magyar Atlétikai Szövetség elnökjelöltje volt, majd alelnöke lett.
Díjai, elismerései
- Az év magyar atlétája (1975, 1976, 1977)
- Az év magyar sportolója (1976)
Rekordjai
- 87,20 m (1967. június 25., Poznań) országos csúcs
- 87,44 m (1974. szeptember 21., Budapest) országos csúcs
- 91,38 m (1975. június 25., Budapest) országos csúcs
- 94,58 m (1976. július 26., Montreal) világcsúcs
Legjobb eredményei évenként
Év | Legjobb eredmény | Világranglista-helyezés | Magyar ranglistahelyezés |
---|---|---|---|
1962 | 59,49 | 23. | |
1963 | 69,54 | 5. | |
1964 | 71,98 | 3. | |
1965 | 78,22 | 37. | 2. |
1966 | 80,10 | 22. | 2. |
1967 | 87,20 | 2. | 1. |
1968 | 81,58 | 19. | 2. |
1969 | 76,54 | 83. | 4. |
1970 | 85,90 | 10. | 1. |
1971 | 85,54 | 6. | 1. |
1972 | 87,14 | 4. | 1. |
1973 | 83,58 | 16. | 1. |
1974 | 87,44 | 3. | 1. |
1975 | 91,38 | 1. | 1. |
1976 | 94,58 | 1. | 1. |
1977 | 94,10 | 1. | 1. |
1978 | 87,40 | 13. | 2. |
1979 | 88,18 | 15. | 2. |
1980 | 88,08 | 19. | 2. |
1981 | 87,00 | 28. | 2. |
1982 | 85,66 | 33. | 2. |
1983 | 80,54 | 112. | 4. |
Legjobb helyezései
Eredmény (m) | Helyezés | Helyszín | Időpont |
---|---|---|---|
94,58 | 1 | Montreal | 1976. július 26. |
94,10 | 1 | Stockholm | 1977. július 4. |
92.92 | 1 | München | 1977. június 17. |
92,08 | 1 | Budapest | 1976. szeptember 16. |
91,94 | 1 | Koblenz | 1977. július 6. |
91,38 | 1 | Budapest | 1975. június 25. |
91,24 | 1 | Helsinki | 1977. június 30. |
90,10 | 1 | Besztercebánya | 1977. június 25. |
89,64 | 1 | Budapest | 1977. június 6. |
Nemzetközi eredményei
Év | Esemény | Helyszín | Eredmény | Helyezés |
---|---|---|---|---|
1964 | Junior Eb | Varsó | 57,21 | 8. |
1965 | Universiade | Budapest | 73,20 | 8. |
1966 | Európa-bajnokság | Budapest | 79,82 | 5. |
1967 | Európa - Amerika | Montreal | 80,68 | 2. |
1968 | Olimpiai játékok | Mexikóváros | 75,50 | sel. |
1970 | Universiade | Torinó | 81,94 | 1. |
1971 | Európa-bajnokság | Helsinki | 76,82 | 9. |
1972 | Olimpiai játékok | München | 81,98 | 7. |
1973 | Universiade | Moszkva | 78,10 | 4. |
1974 | Európa-bajnokság | Róma | 81,06 | 7. |
1976 | Olimpiai játékok | Montreal | 94,58 vcs. | 1. |
1977 | Világkupa | Düsseldorf | 80,82 | 3. |
1978 | Európa-bajnokság | Prága | 83,58 | 6. |
1980 | Olimpiai játékok | Moszkva | 82,40 | 8. |
Források
- Magyar bajnokok atlétikában
- Ki Kicsoda 2004 – Budapest, 2003 – ISBN 963-86345-0-2
- Lukács László – Szepesi György: 112. A magyar olimpiai aranyérmek története – Budapest, 1980 – ISBN 963-253-553-7
- Havas László: A magyar sport aranykönyve – Budapest, 1982 – ISBN 963-253-572-3
- Kahlich Endre – Gy. Papp László – Subert Zoltán: Olimpiai játékok 1896–1976 – Budapest, 1977 – ISBN 963-253-526-X
- Révai új lexikona XV. (Nem–Rab). Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd: Babits. 2005. ISBN 963-955-623-8
- Keresztényi József: Kis olimpiatörténet – Budapest, 1988 – ISBN 963-282-024-X
- Bocsák Miklós: Hogyan élnek olimpiai bajnokaink (166-an szerte a világban) – St. plusz kft., 1998 – (ISBN szám nélkül)
További információk
- Németh Miklós profilja a Magyar Olimpiai Bizottság oldalán
Olimpiaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap