Cijanokobalamin
Cijanokobalamin | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
![]() | |||
Identifikacija | |||
CAS registarski broj | 68-19-9 ![]() | ||
PubChem[1][2] | 16212801 | ||
EINECS broj | 200-680-0 | ||
DrugBank | DB00115 | ||
ChEMBL[3] | CHEMBL1200658 ![]() | ||
ATC code | B03BA01, V09XX01 (57Co) V09XX02 (58Co) | ||
Jmol-3D slike | Slika 1 | ||
| |||
| |||
Svojstva | |||
Molekulska formula | C63H88CoN14O14P | ||
Molarna masa | 1355,38 g/mol | ||
Agregatno stanje | Tamno crven čvrsta materija | ||
Tačka topljenja | > 300 °C | ||
Tačka ključanja | > 300 °C | ||
Rastvorljivost u vodi | Rastvara se | ||
Opasnost | |||
Podaci o bezbednosti prilikom rukovanja (MSDS) | External MSDS from Fisher Scientific | ||
EU-klasifikacija | Nije dostupan | ||
NFPA 704 | ![]() 1 1 | ||
S-oznake | S24/25 | ||
Tačka paljenja | N/A | ||
Ukoliko nije drugačije napomenuto, podaci se odnose na standardno stanje (25 °C, 100 kPa) materijala | |||
Infobox references |
Cijanokobalamin je najrasprostranjenija forma vitamina B12.[4] Vitamin B12 je generički naziv za sve provitamine vitamina B12. Telo može da konvertuje cijanokobalamin to bilo koju od aktivnih formi vitamina B12, npr. metilkobalamin.[5]
Hemijske osobine
Cijanokobalamin je najpoznatiji i najviše proizvođeni provitamin iz familije B12 vitamina (familije hemikalija koje funkcionišu kao B12 kad se unesu u telo). Cijanokobalamin je najstabilnija forma ovog vitamina na vazduhu. On se najlakše kristališe, i stoga se lako prečišćava nakon proizvodnje bakterijskom fermentacijom, ili sintezom in vitro. On se može dobiti u obliku tamnih crvenih kristala ili kao amorfni crveni prah. Cijanokobalamin je veoma higroskopan u svojoj anhidratnoj formi, i malo je rastvoran u vodi (1:80). Stabilan je pri kratkotrajnom autoklaviranju na 121 °C, ali je veoma nastablian pri izlaganju svetlosti.
Kod životinja se cijanidni ligand zamenjuje drugim grupama (adenozil, metil), koje su biološki aktivne. Preostali deo cijanokobalamina ostaje nepromenjen.
Reference
- ↑ Li Q, Cheng T, Wang Y, Bryant SH (2010). „PubChem as a public resource for drug discovery.”. Drug Discov Today 15 (23-24): 1052-7. DOI:10.1016/j.drudis.2010.10.003. PMID 20970519. edit
- ↑ Evan E. Bolton, Yanli Wang, Paul A. Thiessen, Stephen H. Bryant (2008). „Chapter 12 PubChem: Integrated Platform of Small Molecules and Biological Activities”. Annual Reports in Computational Chemistry 4: 217-241. DOI:10.1016/S1574-1400(08)00012-1.
- ↑ Gaulton A, Bellis LJ, Bento AP, Chambers J, Davies M, Hersey A, Light Y, McGlinchey S, Michalovich D, Al-Lazikani B, Overington JP. (2012). „ChEMBL: a large-scale bioactivity database for drug discovery”. Nucleic Acids Res 40 (Database issue): D1100-7. DOI:10.1093/nar/gkr777. PMID 21948594. edit
- ↑ Donald Voet, Judith G. Voet (2005). Biochemistry (3 izd.). Wiley. ISBN 978-0-471-19350-0.
- ↑ Victor Herbert (1988). „Vitamin B-12: plant sources, requirements, and assay”. American Journal of Clinical Nutrition 48 (3 Suppl): 852–8. PMID 3046314.
Povezano
Spoljašnje veze
![]() | Portal Hemija |
- p
- r
- u
D2 (Ergosterol, Ergokalciferol#) • D3 (7-Dehidroholesterol, Previtamin D3, Holekalciferol, 25-hidroksiholekalciferol, Kalcitriol (1,25-dihidroksiholekalciferol), Kalcitronska kiselina) D4 (Dihidroergokalciferol) • D5 • D analozi (Alfakalcidol, Dihidrotakisterol, Kalcipotriol, Takalcitol, Parikalcitol) | |
Naftohinon • Filohinon (K1) • Menatetrenon (K2) • Menadion (K3) • Menadiol (K4) |
B1 (Tiamin#) • B2 (Riboflavin#) • B3 (Niacin, Nikotinamid#) • B5 (Pantotenska kiselina, Dekspantenol, Pantetin) • B6 (Piridoksin#, Piridoksal fosfat, Piridoksamin) B7 (Biotin) • B9 (Folna kiselina, Dihidrofolna kiselina, Folinska kiselina, L-metilfolat) • B12 (Cijanokobalamin, Hidroksokobalamin, Metilkobalamin, Kobalamid) • B13 (Orotična kiselina) • B20 (Karnitin) • Bp (Holin) | |
|