Hällefors kommun
Hällefors kommun Kommun | |
Kommunalkontoret, 1950-tal | |
Slogan | Från ståltid till måltid / Hällefors för hela slanten[1] |
---|---|
![]() Hällefors kommunvapen | |
Land | Sverige |
Landskap | Västmanland |
Län | Örebro län |
Centralort | Hällefors |
Inrättad | 1 januari 1971 |
Befolkning, areal | |
Folkmängd | 6 389 ()[2] |
Areal | 1 151,26 kvadratkilometer ()[3] |
- därav land | 984,96 kvadratkilometer[3] |
- därav vatten | 166,3 kvadratkilometer[3] |
Bef.täthet | 6,49 inv./km² (land) |
Läge | |
![]() Kommunen i länet. | |
Koordinater | 59°46′00″N 14°31′00″Ö / 59.766666666667°N 14.516666666667°Ö / 59.766666666667; 14.516666666667 |
Utsträckning | SCB:s kartsök |
Domkretstillhörighet | |
Domkrets | Örebro domkrets (–) Lindesbergs domsaga (–) |
Om förvaltningen | |
Org.nummer | 212000-1942[4] |
Anställda | 775 ()[5] |
Webbplats | Officiell webbplats |
Koder och länkar | |
Kommunkod | 1863 |
GeoNames | 2708664 |
Statistik | Kommunen i siffror (SCB) |
Redigera Wikidata |
Hällefors kommun ligger i nordvästra delen av Örebro län i Västmanland. Centralort är Hällefors och näst största ort är Grythyttan.
Sprickzoner i berget har gett upphov till många småsjöar. Stora delar av terrängen är täckta av ett tunt lager morän, oftast skogbevuxet. Historiskt sett har området varit en plats för malmbrytning, främst av järn men även av silver. De sista gruvorna stängdes på 1960-talet (Ösjöberg), liksom den sista hyttan (Bredsjö). Bland större företag märks Spendrups bryggeri, tidigare känt som Hellefors Bryggeri.
Sedan kommunen bildades 1971 har befolkningen minskat kraftigt. Socialdemokraterna har varit det största partiet i samtliga val, även om deras mandat i kommunfullmäktige mer än halverats mellan 1991 och valen på 2010- och 2020-talen.
Administrativ historik
Kommunens område motsvarar socknarna Grythyttan, Hjulsjö och Hällefors. I dessa socknar bildades vid kommunreformen 1862 landskommuner med motsvarande namn.
Grythyttans municipalsamhälle inrättades 8 april 1927 och upplöstes 31 december 1956.
Hällefors köping bildades 1950 genom en ombildning av Hällefors landskommun.
Vid kommunreformen 1952 bildades "storkommunen" Noraskog genom sammanläggning av de tidigare kommunerna Hjulsjö, Järnboås, Nora och Viker medan Grythyttans landskommun samt Hällefors köping förblev opåverkade.
1965 uppgick Noraskogs landskommun i Nora stad. 1967 införlivades Grythyttans landskommun samt Hjulsjö församling ur Nora stad i Hällefors köping.
Hällefors kommun bildades vid kommunreformen 1971 genom en ombildning av Hällefors köping.[6]
Kommunen ingick från bildandet till 14 februari 2005 i Lindesbergs domsaga och ingår sen dess i Örebro domsaga.[7]
Kommunen ingår sedan 2012 i Förvaltningsområdet för finska. [8]
Kommunen samarbetar i olika lokala konstellationer åt både Värmlandshållet och Bergslagen, bland annat med intilliggande kommuner i gruppen Kommuner i Norra Örebro län (Nora, Ljusnarsberg och Lindesberg). För brandförsvar sker samarbetet västerut och i viss mån även för turistfrågor.
Geografi
Kommunen gränsar i söder mot Karlskoga kommun, i sydost mot Nora kommun, i öster mot Ljusnarsbergs kommun och Lindesbergs kommun, i väster mot Filipstads kommun (Värmlands län) och i norr mot Ludvika kommun (Dalarnas län).
Topografi och hydrografi
Kommunens berggrund, inklusive grythyttegruppen, är en mångfald av kraftigt veckade och omvandlade vulkaniska och sedimentära bergarter. Tidigare har malm, främst järn men också silver, brutits här. Sprickzoner i berget har skapat många småsjöar.
Många delar av terrängen täcks av ett tunt moräntäcke, vanligtvis skogbevuxet. Öppna och uppodlade sedimentområden finns i dalgångarna, som vid Hjulsjö och tätorten Hällefors. Längs Nittälven vid gränsen mot Ljusnarsbergs kommun och i den trånga sprickdalen Lokadalen i sydvästra delen av kommunen finns isälvsavsättningar. Vid centralorten märks den markanta Hälleforsdynen och två välskötta mossar, Hammarmossen och Knuthöjdsmossen.[9]
Nedan presenteras andelen av den totala ytan 2020 i kommunen jämfört med riket.[10]
Hällefors kommun | Hela riket | ||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]()
|
![]()
|
Naturskydd
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/98/Cypripedium_calceolus_inflorescence.jpg/150px-Cypripedium_calceolus_inflorescence.jpg)
Ungefär 5,3 procent (3,6 procent av landytan) av Hällefors kommuns areal hade år 2019 skydd i form av naturreservat, naturvårdsområden, naturminnen och biotopskydd. Detta motsvarade &&&&&&&&&&&07373.&&&&&07 373 hektar.[11] Bland naturreservat i Hällefors kommun kan nämnas det kommunala reservatet Björskogsnäs,[12] som ursprungligen var ett finskt nybygge. I det ålderdomliga odlingslandskapet växer arter som guckusko, smörbollar, fältgentiana och darrgräs.[13]
Administrativ indelning
Fram till 2016 var kommunen för befolkningsrapportering indelad i församlingarna Grythyttan och Hällefors-Hjulsjö.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d8/Distrikt_H%C3%A4llefors.jpg/250px-Distrikt_H%C3%A4llefors.jpg)
Sedan 2016 indelas kommunen istället i följande distrikt, vilka motsvarar de tidigare socknarna:[14] Grythyttan, Hjulsjö och Hällefors.
Tätorter
Vid Statistiska centralbyråns tätortsavgränsning den 31 december 2015 fanns det två tätorter i Hällefors kommun.[15]
Nr | Tätort | Folkmängd |
---|---|---|
1 | Hällefors | &&&&&&&&&&&04449.&&&&&04 449 |
2 | Grythyttan | &&&&&&&&&&&&0859.&&&&&0859 |
Centralorten är i fet stil.
Styre och politik
![]() | Den här artikeln eller det här avsnittet innehåller inaktuella uppgifter och behöver uppdateras. (2024-05) Motivering: Två mandatperioder gamla uppgifter gällande tre avsnitt; Presidium, Kommunstyrelse och Övriga nämnder Hjälp gärna Wikipedia att åtgärda problemet genom att redigera artikeln eller diskutera saken på diskussionssidan. |
Styre
Mandatperioden 2010–2014 styrdes kommunen av en koalition bestående av Centerpartiet, Socialdemokraterna, Vänsterpartiet och Hällefors Oberoende. Tillsammans samlade partierna 22 av 31 mandat i kommunfullmäktige. Efter valet 2014 stannade Socialdemokraterna kvar vid makten, men med nya partners i form av Moderaterna och Grythyttelistan. Socialdemokraterna ansåg efter den mandatperioden att de rört sig för långt till höger på den politiska skalan och valde därför att vända sig till Vänsterpartiet när de bildade nytt styre efter valet 2018.[16]
Mandatperioden 2022–2026 styrs kommunen av en koalition bestående av Moderaterna, Centerpartiet och Grythyttelistan.[17]
Kommunfullmäktige
Presidium
Presidium 2014–2018 | ||
---|---|---|
Ordförande | S | Susanne Grundström |
Förste vice ordförande | M | Per Karlsson |
Andre vice ordförande | V | Stefan Backius |
Mandatfördelning 1970–2022
Valår | V | S | MP | SD | GL | HOB | LPo | C | L | KD | M | Grafisk presentation, mandat och valdeltagande | TOT | % | Könsfördelning (M/K) | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1970 | 4 | 25 | 5 | 3 | 2 |
| 39 | 89,6 |
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
1973 | 4 | 25 | 6 | 2 | 2 |
| 39 | 91,0 |
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
1976 | 5 | 24 | 6 | 2 | 2 |
| 39 | 90,3 |
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
1979 | 5 | 24 | 4 | 3 | 1 | 2 |
| 39 | 88,8 |
| |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
1982 | 7 | 22 | 4 | 1 | 1 | 4 |
| 39 | 89,1 |
| |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
1985 | 7 | 21 | 1 | 2 | 3 | 1 | 4 |
| 39 | 86,5 |
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
1988 | 8 | 18 | 2 | 4 | 3 | 4 |
| 39 | 81,5 |
| |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
1991 | 6 | 18 | 1 | 6 | 2 | 1 | 5 |
| 39 | 80,7 |
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
1994 | 3 | 15 | 6 | 1 | 3 | 1 | 2 |
| 31 | 83,0 |
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
1998 | 4 | 12 | 3 | 6 | 2 | 1 | 3 |
| 31 | 77,30 |
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
2002 | 3 | 17 | 6 | 3 | 2 |
| 31 | 74,04 |
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
2006 | 4 | 15 | 4 | 4 | 4 |
| 31 | 76,64 |
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
2010 | 4 | 11 | 1 | 3 | 4 | 3 | 1 | 4 |
| 31 | 79,86 |
| |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
2014 | 7 | 9 | 3 | 3 | 1 | 3 | 5 |
| 31 | 79,46 |
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
2018 | 7 | 9 | 4 | 2 | 3 | 6 |
| 31 | 81,06 |
| |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
2022 | 4 | 9 | 5 | 2 | 3 | 8 |
| 31 | 77,78 |
| |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Data hämtat från Statistiska centralbyrån och Valmyndigheten. |
Nämnder
Kommunstyrelse
Kommunstyrelsen består av 11 ledamöter. För att stödja sitt arbete har Kommunstyrelsen tre utskott och beredningar kopplade till sig; ekonomiberedningen, allmänna utskottet och välfärdsutskottet.[18]
Lista över kommunstyrelsens ordförande
- Pentti Supponen, Socialdemokraterna, 1998–2008[19]
- Peter Carlsson, Socialdemokraterna, 2008–16 april 2010[20][21]
- Ritha Sörling, Socialdemokraterna, 17 april 2010–2013[21][22]
- Annalena Järnberg, Socialdemokraterna, 2013–2023[23]
- Cecilia Albertsson, Moderaterna, 1 juni 2023–[24]
Denna lista hämtas från Wikidata. Informationen kan ändras där.
Övriga nämnder
I Hällefors kommun finns de två egna nämnderna: Myndighetsnämnden och Valnämnden.
Därtill finns tre nämnder som är gemensamma med Ljusnarsbergs kommun, Lindesbergs kommun och Nora kommun:[25] Bygg- och miljönämnden, Tekniska nämnden och Överförmyndarnämnden.
Internationella relationer
När Hällefors kommun deltar i EU-projekt sker den samverkan genom Regionförbundet Örebro och Länsstyrelsen Örebro län. Det självständiga internationella arbetet sker genom vänortssamarbete. Nedan presenteras vänorterna (2024):[26]
Tidigare fanns även ett vänortssamarbete med finska kommunen Pojo som uppgick i en ny kommun årsskiftet 2008/2009.
Ekonomi och infrastruktur
Näringsliv
Hällefors har liksom många av grannkommunerna i Bergslagen sedan lång tid bakåt dominerats av bergsbruk och järnframställning. De sista gruvorna lades dock ned på 1960-talet (Ösjöberg), liksom den sista hyttan (Bredsjö).
Dominerande företag på orten blev under 1900-talet Hellefors Bruks AB, som även ägde gruvor, bruk och fabriker på andra håll i landet. Sedermera blev SKF ägare av den järn- och stålindustri i centralorten som än idag dominerar näringslivet men numera ingår i Ovako-koncernen.
Bland andra större företag märks Spendrups bryggeri (före detta Hellefors Bryggeri).
Infrastruktur
Transporter
Kommunen korsas av järnvägen från Göteborg till Kil och Ludvika, och även av riksväg 63. Dessutom sträcker sig länsvägarna 205 och 244 genom området. Silverleden löper genom den norra delen av kommunen.[9]
Befolkning
Befolkningsutveckling
Kommunen har 6 389 invånare (30 juni 2024), vilket placerar den på 257:e plats avseende folkmängd bland Sveriges kommuner.
Befolkningsutvecklingen i Hällefors kommun 1810–2020[27] | ||||
---|---|---|---|---|
År | Folkmängd | |||
1810 | 6 234 | |||
1850 | 9 251 | |||
1900 | 12 293 | |||
1950 | 10 354 | |||
1968 | 11 723 | |||
1970 | 11 836 | |||
1975 | 11 219 | |||
1980 | 10 576 | |||
1985 | 9 839 | |||
1990 | 9 346 | |||
1995 | 8 710 | |||
2000 | 8 025 | |||
2005 | 7 627 | |||
2010 | 7 220 | |||
2015 | 7 032 | |||
2020 | 6 896 |
Kultur
Kulturarv
- Krokbornsparken, Sveriges första folkpark
- Måltidens hus, Grythyttan
- Mästarnas Park, Hällefors
Kommunvapen
Blasonering: I fält av silver ett blått, brinnande treberg med röd låga; berget, belagt med en av vågskuror bildad stolpe av silver, är åtföljt till höger av en uppgående måne och till vänster av ett järnmärke, allt blått.
Vapnet fastställdes av Kungl. Maj:t 1942 för Hällefors landskommun. Berget kommer från bergslagssigill och tecknen för silver och järn betecknar de metaller som hanterades i bygden. Vapnet övertogs oförändrat av den nya kommunen och registrerades hos PRV 1974.
- Noraskogs landskommuns vapen
(1955–64)
Se även
- Personer med anknytning till Hällefors kommun
Referenser
- ^ Alla kommun- och ortsslogans i vårt område, läs online, läst: 9 november 2020.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] Folkmängd och befolkningsförändringar - Kvartal 2, 2024, SCB, 20 augusti 2024, läs online.[källa från Wikidata]
- ^ [a b c d] Land- och vattenareal per den 1 januari efter region och arealtyp. År 2012–2019, SCB, 21 februari 2019, läs online.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] Kommuner, lista, Sveriges Kommuner och Regioner, läs online, läst: 19 februari 2019.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] Största offentliga arbetsgivare, Näringslivets ekonomifakta, läs online, läst: 30 oktober 2020.[källa från Wikidata]
- ^ Andersson, Per (1993). Sveriges kommunindelning 1863–1993. Mjölby: Draking. Libris 7766806. ISBN 91-87784-05-X
- ^ Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Lindesbergs tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)
- ^ ”SFS 2011:1530 Förordning om ändring i förordningen (2009:1299) om nationella minoriteter och minoritetsspråk”. https://www.lagboken.se/Lagboken/start/sfs/sfs/2011/1500-1599/d_981797-sfs-2011_1530-forordning-om-andring-i-forordningen-2009_1299-om-nationella-minoriteter-och. Läst 14 april 2023.
- ^ [a b] ”Hällefors - Uppslagsverk - NE.se”. www.ne.se. https://www.ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/l%C3%A5ng/h%C3%A4llefors. Läst 1 maj 2024.
- ^ ”Markanvändningen i Sverige efter region och markanvändningsklass. Vart 5:e år 2010 - 2020”. Statistikdatabasen. http://www.statistikdatabasen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START__MI__MI0803__MI0803A/MarkanvN/. Läst 12 oktober 2022.
- ^ ”Skyddad natur 2019-12-31” (PDF). SCB. 2020. sid. 56. https://www.scb.se/contentassets/cf879447b6cb4274abf79ac6bfd3d392/mi0603_2019a01_sm_mi41sm2001.pdf. Läst 28 maj 2024.
- ^ ”Vandra och naturreservat - Hällefors kommun”. www.hellefors.se. 17 maj 2024. https://www.hellefors.se/vandra.html. Läst 28 maj 2024.
- ^ ”Björskogsnäs”. www.lansstyrelsen.se. https://www.lansstyrelsen.se/orebro/besoksmal/naturreservat/bjorskogsnas.html. Läst 28 maj 2024.
- ^
- SFS 2015:493, justerad i SFS 2015:698 Förordning om distrikt. Trädde i kraft 1 januari 2016.
- ^ ”Landareal per tätort, folkmängd och invånare per kvadratkilometer. Vart femte år 1960 - 2016”. Statistiska centralbyrån. Arkiverad från originalet den 13 juni 2017. https://web.archive.org/web/20170613011648/http://www.statistikdatabasen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START__MI__MI0810__MI0810A/LandarealTatort/?rxid=ff9309f9-7ecb-480f-a73c-08d86b3e56f8. Läst 18 maj 2017.
- ^ ”S-ordföranden om vägvalet: ”Handlar om ideologi””. SVT Nyheter. 30 oktober 2018. https://www.svt.se/nyheter/lokalt/orebro/s-ordforanden-om-vagvalet-handlar-om-ideologi. Läst 19 maj 2024.
- ^ ”Tre partier i minoritetsstyre”. Nerikes Allehanda. 12 oktober 2022. https://www.na.se/2022-10-12/efter-valet-de-vill-styra-hallefors-i-minoritet/. Läst 19 maj 2024.
- ^ ”Kommunstyrelsen - Hällefors kommun”. www.hellefors.se. 8 maj 2024. https://www.hellefors.se/kommunstyrelsen.html. Läst 28 maj 2024.
- ^ läs online, sverigesradio.se , läst: 28 maj 2024.[källa från Wikidata]
- ^ läs online, sverigesradio.se , läst: 28 maj 2024.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] läs online, sverigesradio.se , läst: 28 maj 2024.[källa från Wikidata]
- ^ läs online, sverigesradio.se , läst: 28 maj 2024.[källa från Wikidata]
- ^ läs online, sverigesradio.se , läst: 28 maj 2024.[källa från Wikidata]
- ^ läs online, www.kt-kuriren.se , läst: 28 maj 2024.[källa från Wikidata]
- ^ ”Nämnder och förvaltningar - Hällefors kommun”. www.hellefors.se. 15 mars 2024. https://www.hellefors.se/forvaltningar_och_namnder.html. Läst 28 maj 2024.
- ^ ”EU-projekt och internationellt - Hällefors kommun”. www.hellefors.se. 24 maj 2024. https://www.hellefors.se/euprojekt_och_internationellt.html. Läst 28 maj 2024.
- ^ ”SCB - Folkmängd efter region och tid.”. http://www.ssd.scb.se/databaser/makro/SubTable.asp?yp=tansss&xu=C9233001&omradekod=BE&huvudtabell=BefolkningNy&omradetext=Befolkning&tabelltext=Folkm%E4ngden+efter+region%2C+civilst%E5nd%2C+%E5lder+och+k%F6n%2E+%C5r&preskat=O&prodid=BE0101&starttid=1970&stopptid=2010&Fromwhere=M&lang=1&langdb=1.
Externa länkar
Wikimedia Commons har media som rör Hällefors kommun.
Bilder & media- Hällefors kommun
|
|