Lekebergs kommun
Lekebergs kommun Kommun | |
Kommunhuset | |
Slogan | Trygghet och Nytänkande - Naturligt Nära |
---|---|
![]() Lekebergs kommunvapen | |
Land | Sverige |
Landskap | Närke |
Län | Örebro län |
Centralort | Fjugesta |
Inrättad | 1 januari 1995 |
Utbruten ur | Örebro kommun |
Befolkning, areal | |
Folkmängd | 8 623 ()[1] |
Areal | 481,68 kvadratkilometer ()[2] |
- därav land | 463,13 kvadratkilometer[2] |
- därav vatten | 18,55 kvadratkilometer[2] |
Bef.täthet | 18,62 inv./km² (land) |
Läge | |
![]() Kommunen i länet. | |
Koordinater | 59°10′00″N 14°52′00″Ö / 59.166666666667°N 14.866666666667°Ö / 59.166666666667; 14.866666666667 |
Utsträckning | SCB:s kartsök |
Domkretstillhörighet | |
Domkrets | Örebro domkrets |
Om förvaltningen | |
Org.nummer | 212000-2981[3] |
Anställda | 775 ()[4] |
Webbplats | Officiell webbplats |
Koder och länkar | |
Kommunkod | 1814 |
GeoNames | 3337402 |
Statistik | Kommunen i siffror (SCB) |
Redigera Wikidata |
Lekebergs kommun är en kommun i Örebro län i landskapet Närke. Centralort är Fjugesta.
Administrativ historik
Kommunens område motsvarar socknarna Edsberg, Hackvad, Hidinge, Knista, Kräcklinge, Kvistbro och Tångeråsa. I dessa socknar bildades vid kommunreformen 1862 landskommuner med motsvarande namn.
Den 23 mars 1906 inrättades Fjugesta municipalsamhälle i Knista landskommun.
Vid kommunreformen 1952 bildades tre "storkommuner" i området: Lekeberg (av de tidigare kommunerna Edsberg, Hackvad, Hidinge, Knista och Kräcklinge), Svartå (av Kvistbro, Nysund och Skagershult) samt Viby (av Tångeråsa och Viby).
Vid utgången av 1962 upplöstes Fjugesta municipalsamhälle. År 1965 uppgick Viby landskommun i Hallsbergs köping. Två år senare införlivades en del ur köpingen (Tångeråsa församling) samt en del ur då upplösta Svartå landskommun (Kvistbro församling) i Lekebergs landskommun.
Vid kommunreformen 1971 uppgick Lekebergs landskommun i Örebro kommun. Lekebergs kommun bildades den 1 januari 1995 genom en utbrytning ur Örebro kommun, av det området som före 1971 bildade Lekebergs landskommun, [5] och som åren 1983–1994 utgjorde Lekebergs kommundelsnämnd i Örebro kommun.[6]
Kommunen ingår sedan bildandet i Örebro tingsrätts domsaga.
Geografi
Kommunen ligger i södra delen av Örebro län, och gränsar i söder till kommunerna Hallsberg och Laxå, i väster till Degerfors, i nordväst till Karlskoga, i nordost till Örebro samt i öster till Kumla kommun.
Topografi och hydrografi
I kommunens landskap möts gamla kulturbygder på slätten i öster och dramatiska vildmarksterränger i nordväst. Kilsbergen bjuder på blockrika skogar och småsjöar, med Garphyttans nationalpark på dess sluttning i norr. Bergens graniter och järnmalmsförande gnejser skiljs av branta stup från Närkeslättens sedimentbergarter i öst. Klapperstrandvallar flankerar områdets högsta kustlinje vid 160 meter över havet. Forntida sjöbottnar har gett upphov till slättlandets bördiga lerjordar, med åkermark även kring Hackvad i sydöst. Skagershultamossen i sydväst står som en av södra Sveriges största högmossar, med både exploaterade och orörda områden.[7]
Administrativ indelning
Fram till 2016 var kommunen för befolkningsrapportering indelad i två församlingar: Edsbergs församling och Knista församling.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/50/Distrikt_Lekeberg.jpg/250px-Distrikt_Lekeberg.jpg)
Från 2016 indelas kommunen istället i sju distrikt, vilka motsvarar de tidigare socknarna[8]: Edsberg, Hackvad, Hidinge, Knista, Kräcklinge, Kvistbro och Tångeråsa.
Tätorter
Vid Statistiska centralbyråns tätortsavgränsning den 31 december 2015 fanns det fyra tätorter i Lekebergs kommun.[9]
Nr | Tätort | Folkmängd |
---|---|---|
1 | Fjugesta | &&&&&&&&&&&02160.&&&&&02 160 |
2 | Vintrosa (Lanna), del av | &&&&&&&&&&&&0915.&&&&&0915* |
3 | Mullhyttan | &&&&&&&&&&&&0534.&&&&&0534 |
3 | Gropen | &&&&&&&&&&&&0212.&&&&&0212 |
Centralorten är i fet stil.
Tätorten Vintrosa med totalt 2 285 invånare är delad mellan två kommuner.
Styre och politik
Styre
Fram till 2000 styrdes kommunen av en koalition av socialdemokrater och centerpartister. Samarbetet upphörde och därefter har kommunen styrts av en allians av moderater, socialdemokrater, folkpartister, kristdemokrater, miljöpartister och vänsterpartister som ställde Centerpartiet i opposition. Numera styrs kommunen av Lekebergsalliansen där Centerpartiet, Moderaterna, Kristdemokraterna, Liberalerna och Miljöpartiet ingår.
Vid kommunalvalet 2006 fick Sverigedemokraterna ett mandat, men mandatet blev obesatt eftersom ingen kommunmedborgares namn stod på partiets valsedlar.[10]
I mandatperioden från valet 2010 till valet 2014 styrde Centerpartiet, Moderaterna, Kristdemokraterna och Folkpartiet tillsammans [11], och från 2014 till 2018 styre Centerpartiet, Moderaterna, Kristdemokraterna och Folkpartiet tillsammans med Miljöpartiet. Från valet 2018 styr Centerpartiet och Socialdemokraterna.
Kommunfullmäktige
Presidium
Presidium 2018–2022 | ||
---|---|---|
Ordförande | S | Mikael Bergdahl |
Förste vice ordförande | C | Leif Göransson |
Andre vice ordförande | M | Britt Åhsling |
Mandatfördelning 1994–2022
Valår | V | S | MP | ML | SD | FL | C | L | KD | M | Grafisk presentation, mandat och valdeltagande | TOT | % | Könsfördelning (M/K) | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1994 | 1 | 13 | 1 | 10 | 2 | 3 | 5 |
| 35 | 86,4 |
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
1998 | 2 | 11 | 1 | 1 | 10 | 1 | 4 | 5 |
| 35 | 81,55 |
| |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
2002 | 2 | 13 | 1 | 10 | 2 | 3 | 4 |
| 35 | 80,84 |
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
2006 | 1 | 12 | 1 | 1 | 10 | 2 | 3 | 5 |
| 35 | 82,09 |
| |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
2010 | 1 | 10 | 2 | 2 | 3 | 7 | 1 | 3 | 6 |
| 35 | 85,44 |
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
2014 | 1 | 10 | 1 | 4 | 2 | 9 | 1 | 2 | 5 |
| 35 | 86,74 |
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
2018 | 1 | 7 | 1 | 6 | 2 | 11 | 1 | 2 | 4 |
| 35 | 88,79 |
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
2022 | 1 | 7 | 1 | 5 | 2 | 5 | 2 | 2 | 10 |
| 35 | 87,33 |
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
| |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Data hämtat från Statistiska centralbyrån och Valmyndigheten. |
Nämnder
Kommunstyrelse
Totalt har kommunstyrelsen 13 ledamöter, varav Socialdemokraterna har 5, Centerpartiet har 3 medan Kristdemokraterna, Liberalerna, Miljöpartiet, Moderaterna och Sverigedemokraterna har alla 1 ledamot vardera.[12]
Presidium 2018–2022 | ||
---|---|---|
Ordförande | C | Johan Niklasson |
Förste vice ordförande | S | Berth Falk |
Andre vice ordförande | M | Caroline Elfors |
Övriga nämnder
Nämnd | Ordförande | Vice ordförande | Andre vice ordförande | |||
---|---|---|---|---|---|---|
Socialnämnden | C | Annica Zetterholm | S | Kjell Edlund | M | John Hägglöf |
Barn- och bildningsnämnden | S | Berth Falk | C | Anders Johansson | MP | Pia Frohman |
Valnämnden | C | Conny Boman | S | Meit Edlund | M | Jens Wååg |
Revisionen | M | Åsa Ek | C | Kent Runesson |
Ekonomi och infrastruktur
Näringsliv
Lantbruk är kommunens största näring, med flera kyckling- och svinuppfödare.
Infrastruktur
Transporter
Kommunen genomkorsas av Europaväg 18 och länsväg 204. Genom nordvästra delen av kommunen går Bergslagsleden.[7]
Befolkning
Demografi
Statistik
Befolkning[13] | Levande födda | Döda | Naturlig förändring | Summerat födelsetal (per 1000) | Summerat dödlighetstal (per 1000) | Naturlig förändring (per 1000) | Summerad fruktsamhet[14] | |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
2008 | 7 111 | 107 | 73 | 34 | 15.0 | 10.3 | 4.7 | 2.99 |
2009 | 7 123 | 80 | 65 | 15 | 11.2 | 9.1 | 2.1 | 2.31 |
2010 | 7 134 | 114 | 77 | 37 | 16.0 | 10.8 | 5.2 | 3.10 |
2011 | 7 223 | 104 | 62 | 42 | 14.4 | 8.6 | 5.8 | 2.87 |
2012 | 7 298 | 76 | 58 | 18 | 10.4 | 7.9 | 2.5 | 2.02 |
2013 | 7 289 | 86 | 85 | 1 | 11.8 | 11.7 | 0.1 | 2.26 |
2014 | 7 363 | 94 | 70 | 24 | 12.8 | 9.5 | 3.3 | 2.44 |
2015 | 7 492 | 92 | 85 | 7 | 12.3 | 11.3 | 1.0 | 2.34 |
2016 | 7 636 | 88 | 71 | 17 | 11.5 | 9.3 | 2.2 | 2.10 |
2017 | 7 868 | 96 | 85 | 11 | 12.2 | 10.8 | 1.4 | 2.26 |
2018 | 8 116 | 115 | 68 | 47 | 14.2 | 8.4 | 5.8 | 2.46 |
Befolkningsutveckling
Befolkningsutvecklingen i Lekebergs kommun 1995–2020[15] | ||||
---|---|---|---|---|
År | Folkmängd | |||
1995 | 7 054 | |||
2000 | 7 008 | |||
2005 | 7 081 | |||
2010 | 7 134 | |||
2015 | 7 492 | |||
2020 | 8 472 | |||
Anm: Uppgifterna avser befolkningen den 31 december enligt den administrativa indelningen den 1 januari året efter. Kommunen bildad genom utbrytning ur Örebro kommun den 1 januari 1995. |
Lekebergs kommun hade den högsta summerade fruktsamheten för år 2010, 3,08 för kvinnor och 2,78 för män vilket var 55 respektive 52 procent högre än riksgenomsnittet.[16]
Utländsk bakgrund
Den 31 december 2014 utgjorde antalet invånare med utländsk bakgrund (utrikes födda personer samt inrikes födda med två utrikes födda föräldrar) 379, eller 5,15 % av befolkningen (hela befolkningen: 7 363 den 31 december 2014). Den 31 december 2002 utgjorde antalet invånare med utländsk bakgrund enligt samma definition 321, eller 4,57 % av befolkningen (hela befolkningen: 7 027 den 31 december 2002).[17]
Invånare efter de vanligaste födelseländerna
Den 31 december 2014 utgjorde folkmängden i Lekebergs kommun 7 363 personer. Av dessa var 319 personer (4,3 %) födda i ett annat land än Sverige. I denna tabell har de nordiska länderna samt de 12 länder med flest antal utrikes födda (i hela riket) tagits med. En person som inte kommer från något av de här 17 länderna har istället av Statistiska centralbyrån förts till den världsdel som deras födelseland tillhör.[18]
Födelseland[18] | ||
---|---|---|
1 | ![]() | &&&&&&&&&&&07044.&&&&&07 044 |
2 | ![]() | &&&&&&&&&&&&&070.&&&&&070 |
3 | ![]() | &&&&&&&&&&&&&044.&&&&&044 |
4 | Asien: Övriga länder | &&&&&&&&&&&&&033.&&&&&033 |
5 | ![]() | &&&&&&&&&&&&&030.&&&&&030 |
6 | ![]() | &&&&&&&&&&&&&021.&&&&&021 |
7 | ![]() | &&&&&&&&&&&&&020.&&&&&020 |
7 | ![]() | &&&&&&&&&&&&&020.&&&&&020 |
9 | ![]() | &&&&&&&&&&&&&015.&&&&&015 |
10 | Sydamerika | &&&&&&&&&&&&&014.&&&&&014 |
11 | Europa utom EU: Övriga länder | &&&&&&&&&&&&&010.&&&&&010 |
12 | Afrika: Övriga länder | &&&&&&&&&&&&&&07.&&&&&07 |
12 | ![]() | &&&&&&&&&&&&&&07.&&&&&07 |
12 | Nordamerika | &&&&&&&&&&&&&&07.&&&&&07 |
15 | ![]() | &&&&&&&&&&&&&&05.&&&&&05 |
15 | Oceanien | &&&&&&&&&&&&&&05.&&&&&05 |
17 | ![]() ![]() SFR Jugoslavien/FR Jugoslavien | &&&&&&&&&&&&&&03.&&&&&03 |
17 | ![]() | &&&&&&&&&&&&&&03.&&&&&03 |
19 | ![]() | &&&&&&&&&&&&&&02.&&&&&02 |
20 | ![]() | &&&&&&&&&&&&&&01.&&&&&01 |
20 | Okänt födelseland | &&&&&&&&&&&&&&01.&&&&&01 |
20 | ![]() | &&&&&&&&&&&&&&01.&&&&&01 |
23 | ![]() | &&&&&&&&&&&&&&00.&&&&&00 |
23 | ![]() | &&&&&&&&&&&&&&00.&&&&&00 |
23 | ![]() | &&&&&&&&&&&&&&00.&&&&&00 |
23 | ![]() | &&&&&&&&&&&&&&00.&&&&&00 |
Kultur
Kulturarv
Den främsta sevärdheten är Riseberga klosterruin med Riseberga bönhus.
Riksintressanta kulturmiljöer är Drumlinområdet i Närke och Lekhyttan.
Kommunvapen
Blasonering: I svart ett rådjursansikte av guld med röda horn.
När Lekebergs kommun 1995 "återuppstod" fanns inget tidigare vapen att återanvända, utan ett helt nytt skapades. Det återgår på sigillet för Lekebergslagen.
Se även
- Lista över insjöar i Lekebergs kommun
- Naturreservat i Lekebergs kommun
- Lista över fornlämningar i Lekebergs kommun
- Personer med anknytning till Lekebergs kommun
Källor
- ^ [a b] Folkmängd och befolkningsförändringar - Kvartal 2, 2024, SCB, 20 augusti 2024, läs online.[källa från Wikidata]
- ^ [a b c d] Land- och vattenareal per den 1 januari efter region och arealtyp. År 2012–2019, SCB, 21 februari 2019, läs online.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] Kommuner, lista, Sveriges Kommuner och Regioner, läs online, läst: 19 februari 2019.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] Största offentliga arbetsgivare, Näringslivets ekonomifakta, läs online, läst: 30 oktober 2020.[källa från Wikidata]
- ^ Andersson, Per (1993). Sveriges kommunindelning 1863–1993. Mjölby: Draking. Libris 7766806. ISBN 91-87784-05-X
- ^ ”Örebro kommun. Lekebergs kommundelsnämnd” (
PDF). extra.orebro.se. Arkiverad från originalet den 6 november 2020. https://web.archive.org/web/20201106100725/https://extra.orebro.se/download/18.535c29dc174e368b9598d8/1601553928878/%C3%96rebro%20kommun%20Lekebergs%20kommundelsn%C3%A4mnd%20-%20arkivf%C3%B6rteckning.pdf. Läst 29 april 2017.
- ^ [a b] ”Lekeberg - Uppslagsverk - NE.se”. www.ne.se. https://www.ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/l%C3%A5ng/lekeberg. Läst 3 maj 2024.
- ^
- SFS 2015:493, justerad i SFS 2015:698 Förordning om distrikt. Trädde i kraft 1 januari 2016.
- ^ ”Landareal per tätort, folkmängd och invånare per kvadratkilometer. Vart femte år 1960 - 2016”. Statistiska centralbyrån. Arkiverad från originalet den 13 juni 2017. https://web.archive.org/web/20170613011648/http://www.statistikdatabasen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START__MI__MI0810__MI0810A/LandarealTatort/?rxid=ff9309f9-7ecb-480f-a73c-08d86b3e56f8. Läst 18 maj 2017.
- ^ SVT: Valet 06 Arkiverad 30 september 2007 hämtat från the Wayback Machine.
- ^ Styre och maktfördelning för tidsperioden 1994 - 2018 Arkiverad 6 november 2020 hämtat från the Wayback Machine., SKL
- ^ ”Kommunstyrelsens ledamöter”. Lekebergs kommun. Arkiverad från originalet den 27 augusti 2018. https://web.archive.org/web/20180827142246/https://lekeberg.se/kommunochpolitik/kommunensorganisation/kommunstyrelsen/ledamoter.4.711bc06b14820d116bc5818.html. Läst 27 augusti 2018.
- ^ ”Folkmängden efter region, civilstånd, ålder och kön. År 1968 - 2018”. http://www.statistikdatabasen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START__BE__BE0101__BE0101A/BefolkningNy/. Läst 30 juli 2019.
- ^ ”Summerad fruktsamhet efter region, kön och år”. http://www.statistikdatabasen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START__BE__BE0101__BE0101H/FruktsamhetSum/table/tableViewLayout1/. Läst 30 juli 2019.
- ^ Folkmängden efter region, civilstånd, ålder och kön. År 1968 - 2020 Statistiska centralbyrån
- ^ ”Summerad fruktsamhet efter region och kön”. Statistiska centralbyrån. 1 april 2014. Arkiverad från originalet den 25 maj 2014. https://web.archive.org/web/20140525200531/http://www.statistikdatabasen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START__BE__BE0701/FruktsamhetSumNy/. Läst 24 maj 2014.
- ^ Antal personer med utländsk eller svensk bakgrund (fin indelning) efter region, ålder i tioårsklasser och kön. År 2002 - 2014 Arkiverad 12 november 2016 hämtat från the Wayback Machine. (Läst 20 januari 2016)
- ^ [a b] Statistiska centralbyrån: Utrikes födda efter län, kommun och födelseland 31 december 2014 Arkiverad 12 maj 2015 hämtat från the Wayback Machine. (XLS-fil) Läst 19 januari 2016
Externa länkar
Wikimedia Commons har media som rör Lekebergs kommun.
Bilder & media- Lekebergs kommun
|
|