Jordbrukskommunen Vara är belägen på Västgötaslätten. Kommunens mellersta delar består av en bördig och uppodlad slätt som övergår i Kedumbergens skogsområde i nordväst. Förutom en stor jord- och skogsbruksektor finns även en stor tillverkningsindustri som domineras av små och medelstora företag.
Sedan kommunen bildades har invånarantalet varit relativt stabilt och legat mellan 15 662 och 17 101 personer. Efter de första två valen på 2010-talet styrdes kommunen av två breda blocköverskridande koalitionener. Mandatperioden 2018–2022 styrs dock kommunen av de borgerliga partierna Centerpartiet, Liberalerna och Moderaterna.
1967 införlivades i köpingen Levene, Ryda och Vedums landskommuner. Vara kommun bildades vid kommunreformen 1971 genom en ombildning av Vara köping. 1974 införlivades Essunga, Kvänums och Larvs kommuner. Ur kommunen utbröts 1983 huvuddelen av det område som utgjort Essunga kommun och återbildades som egen kommun.[5]
Tabellen nedan visar kommunsammanslagningarna till nuvarande Vara kommun från 1863 och framåt. Färgerna antyder att man försökte hålla ihop häraderna när storkommunerna bildades. Tabellen illustrerar även att reformer sällan genomförs i ett steg: det behövs även förplanering, försök, steg, och efterjusteringar. Notera särskilt Levene som var något så ovanligt som en socken delad på tre härader. Essunga kommun är idag egen kommun men var del av Vara en tid.
Vara kommun ligger mitt i Västergötlands gamla kulturbygd, och flera historiskt intressanta personer har levt och verkat här, bland annat ska kungStenkil ha bott i Levene, och därmed troligen även dennes söner Halsten och Inge den äldre.
Jordbrukskommunen Vara är belägen på Västgötaslätten. Berggrunden har en flack överyta och består huvudsakligen av gnejs. Kommunen mellersta delar består av en bördig och uppodlad slätt som övergår i Kedumbergens skogsområde i nordväst. Vid Sjötorp består landskapet av moränryggar och grusfält och söder om centralorten finns ett stort flygsandsfält. Dessa områden tillkom i samband med den senaste inlandsisens avsmältning. Lidan flyter genom kommunen en mer eller mindre djupt nedskuren dalgång.[7]
Naturskydd
År 2022 fanns fem naturreservat i Vara kommun, varav fyra förvaltades av Länsstyrelsen i Västra Götaland och ett av kommunen.
Ranahult var Sveriges första kommunala reservat. Landskapet är kuperat och har varit odlat sedan 1500-talet. Reservatet Rösjö mosse utgörs av Skaraborgs största våtmark och löper även in i Falköpings kommun. I Löjtnantsholm finns öppna, parallella diken som undgått täckdikning. Dessa har bevarats eftersom de har blivit en ovanlig syn i Sverige. De övriga två reservaten var Skallstaden och Levene äng.[8]
Administrativ indelning
Fram till 2016 var kommunen för befolkningsrapportering indelad i sex församlingar – Kvänum, Larvs, Levene, Ryda, Vara och Vedum.
Distrikt (socknar) inom Vara kommun
Från 2016 indelas kommunen istället i 23 distrikt, vilka motsvarar de tidigare socknarna. [9]
Totalt bodde 58,6 procent av kommunens invånare i någon av tätorterna 2020, vilket var lägre än genomsnittet för riket där motsvarande siffra var 87,6 procent.[10] Enligt SCB:s tätortsavgränsning 2020 fanns nio tätorter i kommunen:[11]
Mandatperioden 2010–2014 styrdes kommunen av en blocköverskridande koalition bestående av Centerpartiet, Kristdemokraterna, Miljöpartiet, Socialdemokraterna och Vänsterpartiet. Koalitionen samlade 25 av 45 mandat.
Efter valet 2014 fortsatte samma koalition att styra i majoritet.[12] Mandatperioden 2018–2022 styr en minoritetskoalition bestående av Centerpartiet, Liberalerna och Moderaterna.[13]
Data hämtat från Statistiska centralbyrån och Valmyndigheten.
Nämnder
Kommunstyrelse
Totalt har kommunstyrelsen tretton ledamöter. Mandatperioden 2014–2018 tillhörde sex av dessa Socialdemokraterna, tre Moderaterna och två tillhörde Centerpartiet. Liberalerna och Sverigedemokraterna hade en ledamot vardera.[14]
Presidium 2022–2026
Ordförande
M
Gabriela Bosnjakovic
Förste vice ordförande
SD
Peter Romlén
Andre vice ordförande
S
Fredrik Nelander
Övriga nämnder
Nämnd
Ordförande
Vice ordförande
Socialnämnden
SD
Elin Härling
M
Helen Bender
Bildningsnämnden
M
Peter Jonsson
M
Lena König
Miljö- och byggnadsnämnden
M
Johannes Lundén
S
Peter Persson
Valnämnden
M
Per Gunnarsson
S
Peter Persson
Tekniska nämnden
M
Erik Lindström
HVKB
Mikael Karlsson
Ekonomi och infrastruktur
Näringsliv
Volvo Pentas fabrik utanför Vara.
Vara är en utpräglad jordbrukskommun. I början av 2020-talet stod jord- och skogsbruket för sju procent av arbetstillfällena i kommunen, vilket var betydligt högre än genomsnittet för Sverige där motsvarande siffra var cirka två procent. Små och medelstora företag dominerade tillverkningsindustrin, som svarade för knappt en tredjedel av arbetstillfällena. Bland de större företagen i kommunen hittas Vedum Kök & Bad AB, Volvo Penta AB och Swegon AB.[7]
Bland företag med lång tradition hittas exempelvis Conditori Nordpolen med ett 40-tal anställda 2022.[15]
Infrastruktur
Transporter
Kommunen genomkorsas från sydväst mot nordöst av E20 och från nordväst mot sydöst av riksväg 47. I Vara tar länsväg 187 av åt norr. Från nordöst mot söder genomkorsas kommunen av järnvägen Älvsborgsbanan med stationer i Håkantorp, Vara och Vedum. I Håkantorp i kommunens norra del ansluter Kinnekullebanan åt nordöst med stopp även i Stora Levene. Båda banorna trafikeras av Västtågens regiontåg.
Utbildning och forskning
Vara folkbibliotek återfinns på Stora torget i Vara. Det finns även tre filialbibliotek som ligger i Vedum, Kvänum och Levene.
Kommunen har 16 026 invånare (30 juni 2024), vilket placerar den på 147:e plats avseende folkmängd bland Sveriges kommuner.
Befolkningsutvecklingen i Vara kommun 1970–2020[16]
År
Folkmängd
1970
17 101
1975
16 717
1980
16 932
1985
16 787
1990
16 997
1995
16 844
2000
16 044
2005
16 008
2010
15 762
2015
15 662
2020
16 096
Kultur
Konstarter
Offentlig konst
Vara kommun har en tydlig kulturprofil.[17] I början av 2020-talet fanns ett 30-tal konstverk runt om i utemiljörna och "ett antal" i de offentliga inomhusmiljörna. De olika konstverken är från olika tidsepoker och gjorda med varierande tekniker.[18] Ett av de offentlig konstverken i utomhusmiljö är Blue Orange utanför resecentrum i centralorten.[19]
Museum
År 2015 byggdes Vara folkhögskolas elevförbunds forngård och museum som främst visar lantbruksföremål från 1700-1800-talet. På området visas exempelvis Naumstugan och Väderbenstampen.[20] Kålles Rekordmagasin ligger i Tråvad. Museet beskrivs av Visit Vara som ett "privatmuseum rikt på idrotts- och nöjeshistoria. Här finns en särskild våning för OS och VM, spännande fotbollshistoria och allt om tidningen Rekordmagasinet".[21]
I en särskild byggnad i anslutning till Sparlösa kyrka visas den märkliga runstenenSparlösastenen. Den beskrivs som unik då både på grund av dess bilder men också för att den har både samnordiska och svenska runor.[22]
^Fransson, Ulrika. ”Naturreservat i Vara”. vara.se. Arkiverad från originalet den 29 augusti 2022. https://web.archive.org/web/20220829144035/https://vara.se/bygga-bo-och-miljo/naturvard/naturreservat-i-vara/. Läst 29 augusti 2022.
SFS 2015:493, justerad i SFS 2015:698 Förordning om distrikt. Trädde i kraft 1 januari 2016.
^”Kommuner i siffror”. kommunsiffror.scb.se. https://kommunsiffror.scb.se/?id1=1470&id2=null. Läst 29 augusti 2022.
^”Tätorter 2020 avgränsningar och befolkning”. SCB. https://experience.arcgis.com/experience/ce98bb3bf51e4ea48c20e9115feda986/. Läst 21 augusti 2022.
^”Ny politisk majoritet i Vara kommun - www.vara.se”. archive.ph. 8 december 2014. https://archive.ph/pVJwV. Läst 29 augusti 2022.
^”Styre i kommuner” (PDF). Sveriges kommuner och regioner. 1 april 2021. Arkiverad från originalet den 29 augusti 2022. https://web.archive.org/web/20220829112238/https://skr.se/download/18.5454beb81808a4df36f49833/1652256315297/Styre-kommun-uppdat-20210427.xlsx. Läst 30 augusti 2022.
^”Kommunstyrelsen”. Vara kommun. Arkiverad från originalet den 17 november 2016. https://web.archive.org/web/20161117144737/http://vara.se/kommun-och-politik/politik/politisk-organisation/kommunstyrelsen/. Läst 16 november 2016.
^”Konditoriet – Conditori Nordpolen”. nordpolen.se. https://nordpolen.se/konditoriet/. Läst 29 augusti 2022.
^”SCB - Folkmängd efter region och tid.”. http://www.ssd.scb.se/databaser/makro/SubTable.asp?yp=tansss&xu=C9233001&omradekod=BE&huvudtabell=BefolkningNy&omradetext=Befolkning&tabelltext=Folkm%E4ngden+efter+region%2C+civilst%E5nd%2C+%E5lder+och+k%F6n%2E+%C5r&preskat=O&prodid=BE0101&starttid=1970&stopptid=2010&Fromwhere=M&lang=1&langdb=1.
^Arvidsson, Stina. ”Konst i Vara kommun”. vara.se. Arkiverad från originalet den 29 augusti 2022. https://web.archive.org/web/20220829104753/https://vara.se/uppleva-och-gora/konst-i-vara-kommun/. Läst 29 augusti 2022.
^Arvidsson, Stina. ”Konstfadder”. vara.se. Arkiverad från originalet den 29 augusti 2022. https://web.archive.org/web/20220829104751/https://vara.se/uppleva-och-gora/konst-i-vara-kommun/konstfadder/. Läst 29 augusti 2022.
^”The Blue Orange”. Statens konstråd. https://statenskonstrad.se/konst/the-blue-orange/. Läst 29 augusti 2022.
^”Museum och fornstuga”. www.vastsverige.com. https://www.vastsverige.com/vara/produkter/vara-folkhogskola-museum/. Läst 29 augusti 2022.
^”Kålles Redordmagasin”. www.vastsverige.com. https://www.vastsverige.com/vara/produkter/kalles-rekordmagasin/. Läst 29 augusti 2022.
^”Sparlösastenen”. www.vastsverige.com. https://www.vastsverige.com/vara/produkter/sparlosastenen/. Läst 29 augusti 2022.
^Ihanus, Minna. ”Kulturmiljö”. vara.se. Arkiverad från originalet den 29 augusti 2022. https://web.archive.org/web/20220829110101/https://vara.se/bygga-bo-och-miljo/bygg/kulturmiljo/. Läst 29 augusti 2022.