Samsonita
![]() | |
---|---|
![]() Cristall de samsonita de la seva localitat tipus, la mina Samson, St. Andreasberg, Harz, Alemanya | |
Fórmula química | Ag₄MnSb₂S₆ |
Epònim | Samson Pit (en) ![]() ![]() |
Nom IUPAC | hexasulfur de diantimoni, tetraargent i manganès |
Localitat tipus | Samson Pit (en) ![]() ![]() |
Classificació | |
Categoria | sulfurs > sulfantimonits |
Nickel-Strunz 10a ed. | 02.GA.15 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 2.GA.15 ![]() |
Nickel-Strunz 8a ed. | II/D.01 – Anhang ![]() |
Dana | 3.4.12.1 |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | monoclínic |
Estructura cristal·lina | a = 10.3861(6) Å, b = 8.1108(7) Å, c = 6.663(7) Å, β = 92.639(12)°, Z = 2 |
Grup puntual | 2/m - Prismatic |
Color | negre acer |
Fractura | concoidal |
Duresa | 2,5 |
Lluïssor | metàl·lica |
Color de la ratlla | vermell fosc |
Diafanitat | opaca |
Gravetat específica | 5.461 (calculada) |
Densitat | 5,50 a 5,51 g/cm ³ |
Més informació | |
Estatus IMA | mineral heretat (G) ![]() |
Símbol | Ssn ![]() |
Referències | [1] |
La samsonita és un mineral de la classe dels sulfurs. Fou anomenada amb el nom de la mina Samson, a Sant Andreasberg, Baixa Saxònia, Alemanya, on fou trobada per primer cop l'any 1910.[2]
Característiques
La samsonita és un mineral d'argent, manganès, antimoni i sofre, un sulfur d'argent i manganès amb cations addicionals d'antimoni, de fórmula química Ag₄MnSb₂S₆, de color negre acer. Té una duresa de 2,5 a l'escala de Mohs i una densitat de 5,50 g/cm³. Cristal·litza en el sistema monoclínic, formant cristalls prismàtics i estriats.[3] A més dels elements de la seva fórmula, sol portar com impureses: ferro i coure. Es pot extreure juntament amb altres minerals de plata com a mena d'aquest important metall.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la samsonita pertany a «02.GA: nesosulfarsenats, nesosulfantimonats i nesosulfbismutits sense S addicional» juntament amb els següents minerals: proustita, pirargirita, pirostilpnita, xantoconita, skinnerita, wittichenita, lapieita, mückeita, malyshevita, lisiguangita, aktashita, gruzdevita, nowackiita, laffittita, routhierita, stalderita, erniggliita, bournonita, seligmannita i součekita.
Formació i jaciments
És un mineral d'aparició molt rara, que es forma en filons hidrotermals. Sol trobar-se associada a altres minerals com: pirargirita, galena, discrasita, tetraedrita, pirolusita, quars, calcita o apofil·lita.[3]
Referències
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- ↑ «Samsonite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 21 desembre 2014].
- ↑ Anthony, J.W.; Bideaux, R.A.; Bladh, K.W. [et al.].. «Samsonite». A: Handbook of Mineralogy (pdf). Chantilly, EUA: Mineralogical Society of America, 2005 [Consulta: 29 març 2012].
- ↑ 3,0 3,1 «Samsonite» (en anglès). Handbook of mineralogy. [Consulta: 22 desembre 2014].