Alsópetény
Alsópetény | |
![]() | |
A Werbőczy-gúla és a római katolikus harangtorony | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Régió | Észak-Magyarország |
Vármegye | Nógrád |
Járás | Rétsági |
Jogállás | község |
Polgármester | Avar Ákos (független)[1] |
Irányítószám | 2617 |
Körzethívószám | 35 |
Népesség | |
Teljes népesség | 561 fő (2023. jan. 1.)[2] |
Népsűrűség | 28,81 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Terület | 19,68 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() ![]() Alsópetény Pozíció Nógrád vármegye térképén | |
Alsópetény weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Alsópetény témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Alsópetény (szlovákul: Dolné Peťany) község Nógrád vármegyében, a Rétsági járásban.
Fekvése
A Cserhát dombjai között, a Nyugat-Cserhát völgyében, a 423 méter magas Kő-hegy, és a 446 méter magas Dél-hegy lábánál fekszik a legközelebbi várostól, Rétságtól közúton 15 kilométerre délkeletre.
A szomszédos települések: Felsőpetény (4 km), Nézsa (6 km) és Keszeg (6 km).
Megközelítése
Budapest irányából a 2-es főútról Szendehely után jobbra lekanyarodva, a 2114-es, majd a 21 125-ös, végül a 2115-ös úton érhető el, Nőtincsen és Felsőpetényen keresztül; a 2115-ös út köti össze Rétsággal, valamint a keleti szomszédságában fekvő településekkel is. Határszélét délkeleten érinti még a 2107-es út is, az Penccel köti össze (Keszegen keresztül).
Története
A település határában fellelt földvár-maradványok bizonyítják, hogy a terület már évszázadokkal ezelőtt is lakott volt.
Első fennmaradt írásos említése 1268-ból való, ekkor a szomszédos Felsőpeténnyel együtt a Csák nemzetség birtokolta. 1277-ből szintén fennmaradt egy írás, amelyben szerepel a falu neve.
A 15. század elején az Alsópetényi család birtokolta.
I. Ulászló 1440-ben a Szobi családnak adományozta.
1507-ben Werbőczy István lett a település birtokosa, aki itt írta a Tripartitum nevű törvénykönyvet.
A török hódoltság idején Alsópetény szinte teljesen megsemmisült, régi temploma is elpusztult.
A 18. században tótokat (szlovákokat) telepítettek le a környéken, és később a templomot is újjáépítették.
A Somogyi-kúria az 1820-as években épült.
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Kis Ernőné (független)[3]
- 1994–1998: Kis Ernőné (független)[4]
- 1998–2002: Kis Ernőné (független)[5]
- 2002–2006: Laluja Imre (független)[6]
- 2006–2010: Laluja Imre (független)[7]
- 2010–2014: Laluja Imre (független)[8]
- 2014–2019: Laluja Imre (független)[9]
- 2019–2021: Kovácsné Varga Andrea (független)[10]
- 2022–2024: Avar Ákos (független)[11]
- 2024– : Avar Ákos (független)[1]
A településen 2022. június 26-án időközi polgármester-választást kellett tartani, mert a korábbi polgármester 2021. szeptember 30-i hatállyal lemondott tisztségéről.[12] [A két dátum közt eltelt, aránylag hosszú időtartamot a koronavírus-járvány miatt elrendelt korlátozások indokolták, mivel a járványhelyzet fennállása alatt Magyarországon nem lehetett választást kitűzni.] A választáson három független jelölt indult, a győztes 75 %-ot megközelítő eredménnyel nyert mandátumot.
Népesség
A település népességének alakulása:
Lakosok száma | 595 | 577 | 550 | 581 | 572 | 561 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
2001-ben a település lakosságának 44%-a szlovák, 36%-a magyar, 17%-a cigány, 1%-a német, 1%-a szlovén és 1%-a egyéb nemzetiségűnek vallotta magát.[13]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 82,6%-a magyarnak, 6,3% cigánynak, 0,5% németnek, 0,6% románnak, 17,1% szlováknak, 0,2% szlovénnek mondta magát (17,4% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 62,8%, református 3,6%, evangélikus 1,5%, görögkatolikus 0,2%, felekezeten kívüli 3,2% (28,1% nem nyilatkozott).[14]
2022-ben a lakosság 92,2%-a vallotta magát magyarnak, 1,5% cigánynak, 0,2% németnek, 0,1-0,1% szlováknak, görögnek és románnak, 2,1% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (7,6% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 59% volt római katolikus, 1,2% evangélikus, 0,7% református, 0,3% görög katolikus, 0,1% ortodox, 0,1% izraelita, 1,7% egyéb keresztény, 1,5% egyéb katolikus, 5% felekezeten kívüli (30,3% nem válaszolt).[15]
Látnivalók
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Als%C3%B3pet%C3%A9ny%2C_F%C3%B6ldv%C3%A1r_l%C3%A9gi_fot%C3%B3n.jpg/265px-Als%C3%B3pet%C3%A9ny%2C_F%C3%B6ldv%C3%A1r_l%C3%A9gi_fot%C3%B3n.jpg)
- Gyurcsányi–Prónay-kastély: 1750 körül épült barokk stílusban. Jelenleg magántulajdonban van, három épülete áll, parkja védett természeti érték.
- Andreánszky-kastély
- Templom: a régi templom a törökdúlás idején elpusztult, a ma álló épület 16. századi eredetű, a 18. században alakították át és építették mellé a különálló harangtornyot. Stílusa gótikus, barokk. A templomnak és kapcsolódó létesítményeinek térhasználata szinte egyedülálló a katolikus templomok között, ez ihlette Rozványi Dávid: A Möbius-lépcső (Alsópetény) című írását.
- Werbőczy-gúla: Gyurcsányi Ignác felesége állíttatta 1791-ben.
- Cser-tó a Petényi-patakon (horgásztó)
- Prónay-kilátó (Romhány határán)
- Rózsavilág (rózsakert, rendezvényhelyszín)
Nevezetességek
2007 októberétől Alsópetényen is áthalad az Országos Kéktúra.
A település szülötte volt Andreánszky Gábor (1895–1967) botanikus, paleobotanikus, az MTA tagja.
Itt halt meg Andreánszky István (1843-1917) államtitkár.
Itt forgatták 1977-ben Fazekas Lajos Defekt című filmjének egyes jeleneteit.
Képek
- A felújított Gyurcsányi–Prónay-kastély a levegőből
- Alsópetény katolikus temploma, légi fotó
- A Gyurcsányi–Prónay-kastély fényképe a levegőből
- Gyurcsányi–Prónay-kastély
- Gyurcsányi–Prónay-kastély
- Gyurcsányi–Prónay-kastély parkja
- A Gyurcsányi–Prónay-kastély parkja
- Az Andreánszky-kastély
- Cser-tó
- Cser-tó
- panoráma
Hivatkozások
- ↑ a b Alsópetény települési önkormányzati választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2024. június 9. (Hozzáférés: 2024. augusztus 15.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Alsóoetény települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Országos Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Alsópetény települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. november 28.)
- ↑ Alsópetény települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. december 24.)
- ↑ Alsópetény települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. december 24.)
- ↑ Alsópetény települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. december 24.)
- ↑ Alsópetény települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 25.)
- ↑ Alsópetény települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. február 24.)
- ↑ Alsópetény települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 23.)
- ↑ Alsópetény települési időközi polgármester-választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2022. június 26. (Hozzáférés: 2022. július 15.)
- ↑ Alsópetény Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 2021. évi 5. jegyzőkönyve. Alsópetény.hu, 2021. szeptember 6. (Hozzáférés: 2022. július 15.)
- ↑ A 2001-es népszámlálás nemzetiségi adatsora
- ↑ Alsópetény Helységnévtár
- ↑ Alsópetény Helységnévtár
További információk
![Commons:Category:Alsópetény](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/50px-Commons-logo.svg.png)
- Alsópetény az Ipoly-menti Palócok Honlapján
- Alsópetény a funiq.hu-n
Földrajzportál
Magyarország-portál
Nógrád megye-portál