Cserhátsurány
![]() | Ez a szócikk Cserhátsurányról szól. Hasonló címmel lásd még: Surány (egyértelműsítő lap). |
Cserhátsurány | |
![]() | |
Cserhátsurány látképe | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Régió | Észak-Magyarország |
Vármegye | Nógrád |
Járás | Balassagyarmati |
Jogállás | község |
Polgármester | Szalai Lőrinc (Fidesz-KDNP)[1] |
Irányítószám | 2676 |
Körzethívószám | 35 |
Népesség | |
Teljes népesség | 682 fő (2023. jan. 1.)[2] |
Népsűrűség | 44,47 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Terület | 18,8 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() ![]() Cserhátsurány Pozíció Nógrád vármegye térképén | |
Cserhátsurány weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Cserhátsurány témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Cserhátsurány község Nógrád vármegyében, a Balassagyarmati járásban. A Novohrad-Nógrád UNESCO Globális Geopark települése.
Fekvése
A Cserhát középső részén fekszik, a legközelebbi várostól, Balassagyarmattól mintegy 15 kilométerre dél-délkeleti irányban.
A közvetlenül határos települések: észak felől Iliny, északkelet felől Varsány, kelet felől Herencsény, dél felől Terény, nyugat felől Cserháthaláp, északnyugat felől pedig Nógrádmarcal.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/30/Cserh%C3%A1t_%28kelet%29.png/200px-Cserh%C3%A1t_%28kelet%29.png)
Megközelítése
Csak közúton érhető el, keleti és nyugati szomszédai felől egyaránt a 2123-as úton. Határszélét délnyugaton érinti még a 2124-es út is.
Az ország távolabbi részei felől az Aszód és Balassagyarmat közt húzódó 2108-as útról közelíthető meg, a legegyszerűbben, mohorai vagy magyarnándori letéréssel, Cserháthalápon keresztül.
Vasútvonal nem érinti, a legközelebbi vasúti csatlakozási lehetőséget az Aszód–Balassagyarmat–Ipolytarnóc-vasútvonal Magyarnándor vasútállomása kínálja, mintegy 8 kilométerre nyugatra.
Nevének eredete
Nevének cser előtagja a magyar népnyelvben cserjés, bokros helyet jelent. A nevében levő hát szélesebb tetejű magaslatot, míg a surány szó eredetéről háromféle felfogás alakult ki: az egyik szerint szláv szó és valamihez tartozást jelent, míg a másik nézet szerint ótörök cur kifejezés, jelentése: méltóság. A település nevének előtagja, a Cserhát egyébként a hegység neve, ahol található.
Története
Cserhátsurány középkori település, nevét egykor Suránynak írták.
A 14. században Surány a Csór nemzetség birtoka volt. 1344-ben a Csór nemzetségbeli Tamás királyi főajtónálló birtokai közé tartozott Surány is, aki itt templomot építtetett és a pápától búcsú tartására is engedélyt kapott. 1429-1443 között Szanda várához és a Rozgonyiak birtokai közé tartozott, 1443-ban pedig a Liszkói és a Surányi családok voltak a földesurai.
A török időkben, 1562-1563 között Rusztem budai pasa solymászai főnökének: Hamidnak a hűbérbirtoka volt. 1633-1634 között a váci nahije községei között sorolták fel öt adóköteles házzal.
1656-ban Lónyay István fiának, Lónyay Gábornak voltak itt részbirtokai. Az 1715-ben végzett összeíráskor 8, 1720-ban 6 magyar háztartást írtak itt össze.
1726-ban a szandai Sréter család birtoka volt. A Sréter család építtette a falu evangélikus templomát is, mely műemlék. A templom nem sokkal II. József türelmi rendelete után épült. A családból Sréter János (Besztercebánya, 1655 - 1713, Cserhátsurány) részt vett a Rákóczi-szabadságharcban is, ahol a fejedelem dandártábornoka volt. A községben álló kastélyuk a18. században épült, később átalakították, oszlopos bejárati csarnokkal bővítették.
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Szántó József (KDNP)[3]
- 1994–1998: Szántó József (KDNP)[4]
- 1998–2002: Szántó József (Fidesz-MDF-KDNP-MDNP-FKgP-MKDSZ)[5]
- 2002–2006: Szántó József (Fidesz-MKDSZ-MDF)[6]
- 2006–2010: Szántó József (Fidesz–KDNP)[7]
- 2010–2014: Szántó József (Fidesz–KDNP)[8]
- 2014–2019: Szántó József (Fidesz–KDNP)[9]
- 2019–2020: Katulin Károly (független)[10]
- 2020–2024: Katulin Károly (független)[11]
- 2024– : Szalai Lőrinc (Fidesz-KDNP)[1]
A településen 2020. október 4-én időközi polgármester-választást (és képviselő-testületi választást) kellett tartani, mert a képviselő-testület június 30-án feloszlatta magát.[12] A választás négy polgármester-jelöltje között a hivatalban létő településvezető is elindult, és meg is erősítette pozícióját.
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 837 | 850 | 858 | 750 | 687 | 682 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
2001-ben a település lakosságának 95%-a magyar, 5%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.[13]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 72%-a magyarnak, 6,1% cigánynak mondta magát (28% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 64%, református 1%, evangélikus 1,8%, felekezeten kívüli 0,8% (32% nem nyilatkozott).[14]
2022-ben a lakosság 93,2%-a vallotta magát magyarnak, 9,8% cigánynak, 0,6% németnek, 1,3% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (6,8% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 61,6% volt római katolikus, 1,9% evangélikus, 0,4% református, 1,7% egyéb keresztény, 1,9% egyéb katolikus, 4,5% felekezeten kívüli (27,9% nem válaszolt).[15]
Nevezetességek
- gótikus temploma egyhajós, nyolcszög alaprajzú, tornya később barokk sisakot kapott. 1934-ben átalakították és kibővítették. A középkori épület képezi ma az új templom szentélyét.
- Sréter kastély - a 18. században épült.[16]
- Római katolikus templom
- Helytörténeti kiállítás
- Jánossy-kastély
- Simonyi-kastély[17]
Híres emberek
- 1766-ban itt házitanítóskodott Sréter György udvarházában Tessedik Sámuel.
- 1867. november 10-én itt született Sréter István honvédelmi miniszter.
- 1894-ben itt született Szentpáli Pál evangélikus lelkész, költő.
Képgaléria
- A község római katolikus temploma
- Légi fotó a cserhátsurányi Jánossy-kastélyról
- A Simonyi-kastély légi felvételen
Jegyzetek
- ↑ a b Cserhátsurány települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2024. június 9. (Hozzáférés: 2024. augusztus 17.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Cserhátsurány települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Cserhátsurány települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 3.)
- ↑ Cserhátsurány települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 10.)
- ↑ Cserhátsurány települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 10.)
- ↑ Cserhátsurány települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 10.)
- ↑ Cserhátsurány települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 25.)
- ↑ Cserhátsurány települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. március 11.)
- ↑ Cserhátsurány települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 27.)
- ↑ Cserhátsurány települési időközi polgármester-választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2020. október 4. (Hozzáférés: 2020. december 2.)
- ↑ Nem tudtak együtt dolgozni a polgármesterrel, ezért új önkormányzatot választottak Cserhátsurányban. www.blikk.hu (2020. október 5.)
- ↑ A 2001-es népszámlálás nemzetiségi adatsora
- ↑ Cserhátsurány Helységnévtár
- ↑ Cserhátsurány Helységnévtár
- ↑ Sréter kiskastély - Cserhátsurány. museum.hu. (Hozzáférés: 2018. június 8.)
- ↑ Simonyi-kastély. muemlekem.hu. (Hozzáférés: 2018. június 8.)
További információk
- Cserhátsurány az Ipoly-menti Palócok Honlapján
- A Novohrad-Nógrád UNESCO Globális Geopark települései
Magyarország-portál
Földrajzportál