Hugyag
Hugyag | |||
![]() | |||
Római katolikus templom | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Észak-Magyarország | ||
Vármegye | Nógrád | ||
Járás | Balassagyarmati | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Baranyai Béla (független)[1] | ||
Irányítószám | 2672 | ||
Körzethívószám | 35 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 868 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 77,61 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 10,9 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() ![]() Hugyag Pozíció Nógrád vármegye térképén | |||
Hugyag weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Hugyag témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Hugyag község Nógrád vármegyében, a Balassagyarmati járásban.
Fekvése
Balassagyarmattól keletre, Őrhalom és Szécsény közt fekvő település.
Megközelítése
- Vonattal a MÁV 78-as számú Aszód–Balassagyarmat–Ipolytarnóc-vasútvonalán közelíthető meg. Az itteni megállóhely Őrhalom és Szécsény között található.
- Közúton a 22-es főút Balassagyarmat és Szécsény közti szakaszáról a 22 104-es számú bekötőúton juthatunk el a településig (Szécsénytől 8,5, Balassagyarmattól 11 kilométer az út).
Története
Hugyag nevét az 1332. évi pápai tizedjegyzék említette először, tehát ekkor már egyházas hely volt.
A Szécsényi család tagjainak 1333 évi birtokmegosztásakor Szécsényi Tamás erdélyi vajda és testvére Péter, birtokában volt.
A török hódoltság alatt, az 1562-1563, évi török kincstári adólajstromok 30 adóköteles házát említik és az 1579. évi török kincstári adószámviteli könyvek szerint 4419 akcse adóval volt megróva.
1598-ban az esztergomi érsek volt a földesura. 1715-ben 14 és 1720-ban 18 magyar háztartását írták össze, és ekkor is az esztergomi érsek földesúri hatósága alá tartozott.
Az 1900-as évek elején Pekáry István volt a helység legnagyobb birtokosa.
1849-ben az oroszok e helység határában megtámadták Görgey Artúr utóhadát, mely küzdelem a magyarok vereségével végződött.
1873-ban nagy kolera járvány pusztított a településen, majd 1874-ben pedig tűzvész.
A 20. század elején Nógrád vármegye Balassagyarmati járásához tartozott.
1910-ben 1108 lakosából 1099 magyar volt. Ebből 1090 római katolikus volt.
2001-ben a település lakosságának 80%-a magyar, 20%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.[3]
A község a hagyomány szerint egykor a határ északi részén, az úgynevezett Pusztor-Hugyag nevű dülőn feküdt.
A község határában tartóztatták le a csendőrök 1944 júliusában Kállay Kázmért, Kállay Miklós korábbi miniszterelnök unokaöccsét, mert kocsijában hamis iratokkal felszerelt zsidókat akart kicsempészni az országból. Október 23-án emlékezik meg a település a Hadady Rudolf és Hargitay Lajos volt nemzetőrök 1956-ban történő kivégzéséről. Ezen a napon a fiatalok és futni vágyók 1956 méteres futással tisztelegnek az elhunyt hősök emlékének.
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Riczi István (SZDSZ)[4]
- 1994–1998: Riczi István (független)[5]
- 1998–2002: Kanyó Tibor (független)[6]
- 2002–2006: Kanyó Tibor (független)[7]
- 2006–2010: Borda Attila (független)[8]
- 2010–2014: Borda Attila (független)[9]
- 2014–2019: Borda Attila (független)[10]
- 2019–2022: Borda Attila (független)[11]
- 2022–2024: Baranyai Béla (független)[12]
- 2024– : Baranyai Béla (független)[1]
A településen 2022. július 3-án időközi polgármester-választást (és képviselő-testületi választást) kellett tartani, mert a korábbi képviselő-testület 2021. június 30-án feloszlatta magát.[13][14] A választáson három független és egy, a kormánypártok által támogatott jelölt indult.
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 856 | 834 | 840 | 884 | 847 | 868 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
2001-ben a település lakosságának 100%-a magyar nemzetiségűnek vallotta magát.[3]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 79,1%-a magyarnak, 16,8% cigánynak, 0,2% szlováknak mondta magát (20,8% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 71,3%, református 0,6%, evangélikus 0,2%, görög katolikus 0,3%, felekezeten kívüli 2,3% (24,4% nem nyilatkozott).[15]
2022-ben a lakosság 92,9%-a vallotta magát magyarnak, 14,4% cigánynak, 0,6% szlováknak, 0,2% románnak, 0,1-0,1% szlovénnek, németnek és lengyelnek, 0,8% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (6,8% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 60,2% volt római katolikus, 0,6% református, 0,2% evangélikus, 5,9% egyéb keresztény, 1,8% egyéb katolikus, 3,7% felekezeten kívüli (27,6% nem válaszolt).[16]
Vízrajza
Táborozni a vízparton a helyi önkormányzat engedélyével lehet.
A horgászat kedvelőinek rendelkezésükre áll a Csujta-tó és az Ipoly folyó, valamint Szécsényben a kavicsbányató.
Csujta-tó: A tóra érvényes az Ipoly területi engedély, vízmélysége 1-2,5 m. Fogható halak: ponty, csuka, dévér, kárász, compó, bodorka, harcsa, süllő.
Nevezetességei
- Szent István-szobor[17]
Hugyagon született
- Antal János[18] (1945-2009) érseki tanácsos, címzetes prépost, esperes, plébános; a II. világháború utáni első jogelőd nélkül alapított katolikus templom építő plébánosa, a Budapest III. kerületi békásmegyer-pünkösdfürdői Boldog Özséb-plébániatemplom plébániaközösségének megszervezője; Óbuda díszpolgára és Mádl Ferenc köztársasági elnök kitüntetettje.
Jegyzetek
- Borovszky Samu: Nógrád vármegye
- ↑ a b Hugyag települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2024. június 9. (Hozzáférés: 2024. augusztus 4.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ a b A 2001-es népszámlálás nemzetiségi adatsora
- ↑ Hugyag települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Hugyag települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 19.)
- ↑ Hugyag települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. május 7.)
- ↑ Hugyag települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. május 7.)
- ↑ Hugyag települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. május 7.)
- ↑ Hugyag települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 25.)
- ↑ Hugyag települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. május 7.)
- ↑ Hugyag települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. augusztus 4.)
- ↑ Hugyag települési időközi polgármester-választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2022. július 3. (Hozzáférés: 2022. július 13.)
- ↑ Feloszlott a testület: két nógrádi településen is időközi választás lesz. nool.hu, 2021. július 7. (Hozzáférés: 2022. július 13.)
- ↑ Hercsel Adél: Fontos ellenzéki bástya esett el a vasárnapi időközi választáson. index.hu (2022. július 4.)
- ↑ Hugyang Helységnévtár
- ↑ Hugyag Helységnévtár
- ↑ István, a szobor: másfél száz változat[halott link] - HVG
- ↑ Boldog Özséb Plébánia: Antal János atya[halott link]
További információk
- Hugyag honlapja Archiválva 2022. január 18-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Hugyag az Ipoly-menti Palócok Honlapján
![]() | ![]() | ![]() |
![]() | | ![]() |
![]() | ![]() | ![]() |
Magyarország-portál
Földrajzportál