Trencsénsztankóc
Trencsénsztankóc (Trenčianske Stankovce) | |
![]() | |
Utcakép | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Kerület | Trencséni |
Járás | Trencséni |
Rang | község |
Első írásos említés | 1212 |
Polgármester | Martin Markech |
Irányítószám | 913 11 |
Körzethívószám | 032 |
Forgalmi rendszám | TN |
Népesség | |
Teljes népesség | 3403 fő (2021. jan. 1.)[1] |
Népsűrűség | 125 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 208 m |
Terület | 24,50 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Trencsénsztankóc weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Trencsénsztankóc témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség | |
Adatok forrása: Szlovák Statisztikai Hivatal, http://obce.info |
Trencsénsztankóc (szlovákul Trenčianske Stankovce) község Szlovákiában, a Trencséni kerületben, a Trencséni járásban. Kisszaniszló, Nagyszaniszló, Rozvád és Vágszállás egyesítésével jött létre.
Fekvése
Trencséntől 8 km-re délre fekszik.
Története
A község területén már a történelem előtti időkben is éltek emberek. Ezt bizonyítják a Nagyszaniszló és Vágszállás területén, a Dlhé és Krátke Hradištia nevű településrészen talált régészeti leletek, melyek egykori erődített településre utalnak.
Sztankóc első írásos említése „possessio Stanuk” néven 1345-ből származik. Az egykor egységes település a 15. században két falura oszlott, Nagy- és Kissztankócra.
A település nevének eredete a szláv Stanislav névre megy vissza, melyet később Szaniszló névre magyarosítottak. Sztankóc kezdetben a helyi nemes Sztankóczi család birtoka volt, majd kihalásuk után a Bársony, Kolocsanyi, Ruttkay, Décsi, Ottlik, Szilvay és Tersztyánszky családoké. Később a trencséni váruradalom része lett.
Rozvádot 1212-ben „terra Rozowag” néven említik először írásban. Vágszállás első írásos említése 1403-ban „Zedlysna” alakban történt.
A trianoni békéig valamennyi falu Trencsén vármegye Trencséni járásához tartozott.
A négy települést 1972-ben egyesítették.
Népessége
1980-ban 2536 lakosából 2522 szlovák volt.
1991-ben 2574 lakosából 1 magyar és 2548 szlovák volt.
2001-ben 2800 lakosából 2758 szlovák és 1 magyar volt.
2011-ben 3074 lakosából 2988 szlovák és 4 magyar volt.
Nevezetességei
- A község modern római katolikus temploma 1994-ben épült.
- Kisszaniszló evangélikus temploma 1784-ben épült.
- Nagyszaniszló haranglába 1859-ben épült klasszicista stílusban.
- Kisszaniszló és Vágszállás haranglába 18. századi népi alkotás.
- Vágszállásnak egykor zsinagógája is volt, mely a II. világháborúban semmisült meg.
Híres emberek
- Vágszálláson született 1766. április 10-én és hunyt el 1826. május 2-án Lipszky János katonatiszt, térképész, a magyar térképészet egyik meghatározó alakja.
Jegyzetek
- ↑ The 2021 Population and Housing Census. Szlovák Statisztikai Hivatal
További információk
- Hivatalos oldal
- E-obce.sk
- Községinfó
- Trencsénsztankóc Szlovákia térképén