Vágcsütörtök
Vágcsütörtök (Štvrtok) | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Kerület | Trencséni |
Járás | Trencséni |
Rang | község |
Első írásos említés | 1477 |
Polgármester | Pavol Habdák |
Irányítószám | 913 05 |
Körzethívószám | 032 |
Forgalmi rendszám | TN |
Népesség | |
Teljes népesség | 424 fő (2021. jan. 1.)[1] |
Népsűrűség | 87,5 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 197 m |
Terület | 4,08 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Vágcsütörtök weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Vágcsütörtök témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség | |
Adatok forrása: Szlovák Statisztikai Hivatal, http://obce.info |
Vágcsütörtök (szlovákul Štvrtok) község Szlovákiában, a Trencséni kerületben, a Trencséni járásban.
Fekvése
Trencséntől 17 km-re délnyugatra a Fehér-Kárpátok lábánál fekszik.
Története
![]() | Ez a szakasz egyelőre üres vagy erősen hiányos. Segíts te is a kibővítésében! |
1477-ben „Chewrtheewrthek” néven említik először. Lakói mezőgazdasággal, állattartással foglalkoztak.
A 18. század végén Vályi András így ír róla: „CSÖTÖRTEK. Stvertek. Népes tót falu Trentsén Vármegyében, földes Urai Báró Révai Uraságok, lakosai katolikusok, fekszik Vág vize mellett, Vág Újhelyhez 3/4. mértföldnyire, határja középszerű.”[2]
Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Csötörtök, (Stwrtek), tót falu, Trencsén vgyében, a Vág jobb partján: 210 kath., 290 evang., 54 zsidó lak. Határja ki van téve a Vág áradásainak. F. u. a Beczkói uradalom.”[3]
A trianoni békéig Trencsén vármegye Trencséni járásához tartozott.
Népesség
1880-ban 428 lakosából 46 német, 1 magyar, 357 szlovák és 9 egyéb anyanyelvű volt, ebből 221 evangélikus, 157 római katolikus és 50 izraelita vallású.
1890-ben 417 lakosából 25 német, 8 magyar és 384 szlovák anyanyelvű volt.
1900-ban 445 lakosából 10 német, 11 magyar és 415 szlovák anyanyelvű volt.
1910-ben 433 lakosából 1 német, 13 magyar, 408 szlovák és 11 egyéb anyanyelvű volt.
1921-ben 377 lakosából 5 zsidó és 372 csehszlovák volt, ebből 219 evangélikus, 148 római katolikus és 10 izraelita vallású.
1930-ban 385 lakosa mind csehszlovák volt.
1970-ben 458 lakosából 456 szlovák volt.
1980-ban 402 lakosából 398 szlovák volt.
1991-ben 349 lakosából 339 szlovák volt.
2001-ben 351 lakosából 342 szlovák volt.
2011-ben 357 lakosából 348 szlovák, 5 cseh és 3 cigány volt.
Nevezetességei
- A faluban egy 19. század végén épített harangláb áll.
Jegyzetek
- ↑ The 2021 Population and Housing Census. Szlovák Statisztikai Hivatal
- ↑ Vályi András: Magyar országnak leírása | Országleírások | Kézikönyvtár (magyar nyelven). www.arcanum.com. (Hozzáférés: 2024. augusztus 29.)
- ↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára | Országleírások | Kézikönyvtár (magyar nyelven). www.arcanum.com. (Hozzáférés: 2024. augusztus 29.)
Külső hivatkozások
- E-obce.sk
- Községinfó
- Vágcsütörtök Szlovákia térképén
- E-obec.sk
![]() | Ez a szlovákiai Trencséni kerület-beli településről szóló lap egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle! |