Ingebrigt Buaas
Ingebrigt Buaas | |||
---|---|---|---|
Født | 3. sep. 1852![]() Ørland | ||
Død | 28. mai 1902[1]![]() Trondhjem | ||
Beskjeftigelse | Politiker, advokat, banksjef ![]() | ||
Parti | Høyre | ||
Nasjonalitet | Norge | ||
Gravlagt | Domkirkegården | ||
Trondhjems ordfører | |||
1. januar 1891–31. desember 1892 | |||
Forgjenger | Bernhard Konrad Bergersen | ||
Etterfølger | Sverre Olafssøn Klingenberg | ||
Ingebrigt Buaas på Commons |
Ingebrigt Thorvald Buaas (født 3. september 1852 på Ørland, død 28. mai 1902 i Trondhjem) var en norsk overrettssakfører, banksjef og politiker (H), fra 1891 til 1892 Trondhjem bys ordfører.
Bakgrunn
Ingebrigt Buaas var sønn av gårdbruker, lensmann og sparebankkasserer Eiler Mathias Krogh Buaas og hustru Laura Antonie Iversen på Opphaug. Han giftet seg i 1876 med Ovidia Christine Johannesen, datter av megler Fredrik Lorentz Johannesen og Sara Matheson. Hustruen døde i 1888. I 1891 giftet Buaas seg på nytt med Sofie Selmer, datter av assessor ved Trondhjems stiftsoverrett Johan Jørgen Selmer og Cecilie Krohg.[2][3][4]
Etter privatskole på hjemstedet gikk han Chr. Johansens skole i Trondhjem og tok i 1870 artium ved Trondhjems katedralskole og i 1871 filosofikum.
Karriere
Etter juridisk embedseksamen i 1873 ble han kontorist og senere fullmektig hos sorenskriveren på Ørlandet. I 1876 åpnet han egen sakførerforretning i Trondhjem, fra 1892 med Henrik August Bauck, bror av Hans Bauck, som kompanjong. Fra 1877 til 1887 var Buaas også administrerende direktør i Trondhjems Handelsbank.[2][3][4][5]
Buaas var medlem av Trondhjem bystyre og formannskap, valgt som høyremann, i 1891 og 1892 som Trondhjems ordfører.[3] I Trondheim bys historie beskrives Buaas som en «konsekvent liberaler».[6] Han ble i 1892 forbigått ved ansettelsen av borgermester (rådmann), men ble senere konstituert i embedet.[7]
Han var også medlem av representantskapet i Norges Bank, styremedlem i Trondhjems Brandforsikringsselskab, medlem av forstanderskapet i Trondhjems Sparebank og medlem av overdireksjonen ved Røros Kobberverk.[2][3][4][5]
Buaas engasjerte seg sterkt for utbygging av elektrisitetsforsyningen. I mai 1902 tok han seg opp til det nybygde Øvre Leirfoss kraftverk. På tilbakeveien omkom han formentlig i en drukningsulykke ved Nedre Leirfoss, hvor man fant hans paraply ved elvebredden.[5][8] Levningene ble ikke funnet før året etter. For Buaas’ innsats for kommunen, besluttet formannskapet at han skulle begraves på kommunens bekostning på Domkirkegården.[9][10]
Referanser
- ^ www.strindahistorielag.no[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b c Studenterne fra 1870: udgivet i anledning af deres 25 aars studenterjubilæum. Christiania. 1895. s. 20–21.
- ^ a b c d Mathiesen, Henrik (1920). Trondhjems ordførere og viceordførere 1837 til 1919. Trondhjem. s. 57–58.
- ^ a b c Wasberg, Gunnar Christie (1982). Norges prokuratorer, sakførere og advokater 1660–1905. Bind IV: Sakførere 1848–1905. Hefte I, A og B. Oslo: Den norske advokatforening. s. 80–81. ISBN 82-7235-010-6.
- ^ a b c «Overretssagfører Buaas». Trondhjems Adresseavis: 2. 2. juni 1902.
- ^ Danielsen, Rolf (1958). Trondheim bys historie. Bind IV: Det nye bysamfunn, 1880–1914. Trondheim: I kommisjon hos F. Bruns bokhandels forlag. s. 309.
- ^ Danielsen, Rolf (1958). Trondheim bys historie. Bind IV: Det nye bysamfunn, 1880–1914. Trondheim: I kommisjon hos F. Bruns bokhandels forlag. s. 326.
- ^ «Ministerialbok for Trondheim prestegjeld, Domkirken sokn 1891–1911 (1601M2)». Digitalarkivet. Besøkt 9. oktober 2018.
- ^ «Fra Formandskabet». Trondhjems Adresseavis: 2. 25. august 1903.
- ^ «Domkirkens kirkegård». Gravsteder i Trondheim. Arkivert fra originalen 20. mars 2018. Besøkt 9. oktober 2018.
- v
- d
- r
- Jacob Roll (1837–38)
- Balthazar Schnitler (1838)
- Jacob Roll (1839)
- Balthazar Schnitler (1840–41)
- Nicolai Jenssen (1842)
- Samuel Bætzmann (1843–44)
- Frederik Moltke Bugge (1845)
- Hans Peter Jenssen (1846)
- Nicolai Jenssen (1847–48)
- Frederik Moltke Bugge (1849–50)
- Samuel Bætzmann (1851–53)
- Fredrik Georg Lerche (1854)
- Samuel Bætzmann (1855–56)
- Johan Christian Grabow (1857)
- Fredrik Georg Lerche (1858)
- Gerhard Meldahl (1859)
- Christian Petersen (1860)
- Einar Gram (1861)
- Ove Høegh (1862)
- Fritz Lorck (1863–64)
- Aage Schavland (1865)
- Ove Christian Roll (1866)
- Fritz Lorck (1867–68)
- Michael Getz (1869)
- Fritz Lorck (1870)
- Carl Arnoldus Müller (1871)
- C.W.S. Hirsch (1872–73)
- Johannes Musæus Nissen (1874–76)
- Johan Bergh (1877)
- Christian Hulbert Hielm (1878)
- C.W.S. Hirsch (1879–82)
- Jens Ludvig Paul Flor (1883–84)
- Karl Ludvig Bugge (1885)
- Christian Hulbert Hielm (1886)
- Johan Bergh (1887)
- Marius Bøckman (1888)
- Bernhard Konrad Bergersen (1889–90)
- Ingebrigt Buaas (1891–92)
- Sverre Olafssøn Klingenberg (1893–94)
- Carl Nielsen (1895)
- Christian Knudtzon Schaanning (1896)
- Bernhard Konrad Bergersen (1897–98)
- Andreas Berg (1899–1901)
- Hans Bauck (1902–04)
- Christian Thaulow (1905–07)
- Andreas Berg (1908–10)
- Odd Klingenberg (1911–16)
- Ole Konrad Ribsskog (1917–19)
- Einar Dahl (1920–21)
- Francis Kjeldsberg (1922)
- Kristian Bryn (1923–25)
- Andreas Moe (1926–30)
- Johan Cappelen (1931–34)
- Harald Pedersen (1935)
- Ivar Skjånes (1935–40)
- Olav Bergan (1940–43)
- Sverre Colbjørnsen Stokstad (1943–45)
- Ivar Skjånes (1945–47)
- John Aae (1948–57)
- Olav Gjærevoll (1958–63)
- Odd Sagør (1963–70)
- Kaare Tønne (1970–75)
- Axel Buch (1976–79)
- Olav Gjærevoll (1980–81)
- Anne-Kathrine Parow (1982–84)
- Per Berge (1985–89)
- Marvin Wiseth (1990–98)
- Anne Kathrine Slungård (1998–2003)
- Liv Sandven (2001–02)
- Rita Ottervik (2003–23)
- Kent Ranum (2023–)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/ce/Trondheim_komm.svg/90px-Trondheim_komm.svg.png)
- Ordførere i tidligere landkommuner: Byneset (1837–1963)
- Leinstrand (1837–1963)
- Strinda (1837–1963)
- Tiller (1898–1963)
Portaler: Konservatisme | Trondheim